Latviskā Mantojuma zīme veidota pēc „Lauku ceļotāja” iniciatīvas un tiek pasniegta latvijas tūrisma uzņēmējiem, kuri saglabā un daudzina latvisko kultūras un sadzīves mantojumu, rādot to apmeklētājiem. Pēc šīs zīmes varat pazīt vietas, kur saimnieki apmeklētājiem gatavi rādīt, stāstīt, cienāt ar latviskiem ēdieniem, mācīt amatus un prasmes, svinēt latviskos svētkus. Zīmi saņem saimnieki - naktsmītnes, lauku saimniecības, amatnieki, lauku krodziņi, latvisko tradīciju pasākumu rīkotāji un vadītāji, muzeji, kolekciju, prasmju, arodu zinātāji.
Sīkāka informācija par pieteikšanos kultūras zīmei "Latviskais mantojums".
Pārskats | Detaļas |
---|---|
Latvija
CaunītesLauku sēta "Caunītes" ir vieta, kur tiek gaidīti tie, kuri vēlas baudīt latvisku noskaņu un sabiedrību. Iekārtojot šo lauku sētu, saimnieku mērķis bija veidot senlaicīgas un mūsdienīgas latviskas noskaņas apvienojumu. Pašreiz lauku sētas centrālā vieta ir klēts ar maizes krāsni. Piedāvā dažādas aktivitātes atbilstoši gadskārtām, kā arī izglītojošas programmas. Apmeklējums iepriekš jāsaskaņo! ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: latvisko tradīciju daudzināšanu un kopšanu. Saimniecībā saglabāts vēsturiskais ēku izvietojums un pagalms. Ar malku kurināmā krāsnī katrs var pats izcept savu saldskābmaizes kukulīti vai ūdensklinģerus. Apmeklētāji var piedalīties dažādās programmās - malt graudus rokas dzirnavās, aust lupatu deķus, izšūt latviskas zīmes, dziedāt, iet rotaļās, uzspēlēt no koka veidotas galda spēles, gatavot puzurus, maskas, liet vaska sveces, mācīties latviskos dančus un svinēt latviskās gadskārtas. Piedāvā suvenīrus ar latviskām zīmēm, linu maisiņus. |
|
Latvija
LŪĶILauku sēta “Lūķi” ir vieta Jūrkalnē, kur būt mierā un klusumā pie dabas. Atpūtu iespējams baudīt namiņos dārzā vai lielajā mājā. Katra vieta ir iekārtota tā, lai viesi justos ērti un netraucēti. Sētā ir gadiem veidota ainava ar lieliem ozoliem, tējas dārzu, autentisku pirti un dārza nojumi. Apskatei pieejams arī salons ar seniem un mūsdienīgiem amatnieku darinājumiem. Sēta piemērota mierīgai atpūtai vai ģimenes svētkiem. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: tradicionālās lauku vides saglabāšanu. Sena zemnieku – zvejnieku sēta, kurā ēkas ir izvietotas atbilstoši agrāko laiku tradīcijām ar plašu pagalmu vidū. Tā ziemeļu pusē no 1926. g. saglabāta un atjaunota ēka, kas kalpojusi kā kūts, klēts un ratnīca. Tajā izvietoti vēsturiskie materiāli un vietējo amatnieku izstrādājumi. Ēkas klēts daļu izmanto kā tūristu mītni. Atjaunota pirtiņa, pie kuras izveidots tradicionālo zāļu tēju un garšaugu dārziņš. Saimniece stāsta par dzīvi laukos, tradīcijām apkaimes vēsturi. Sētu ieskauj vareni ozoli. |
|
Latvija
MekeViesnīca MEKE tika atvērta 2016. gadā. Tā izveidota 1867. gadā celtās Duntes skolas telpās. Senajā koka ēkā ir 8 labiekārtotas viesu istabas ar saglabātiem vēstures elementiem, atpūtas un semināru telpas. Ir mazā svinību zāle 30 m2, lielā svinību zāle 60 m2. Viesnīca Meke atrodas 3 km attālumā no Vidzemes akmeņainās jūrmalas. Viesnīcā pieejama velonoma. Netālu atrodas Mekes krogs, kurā var ieturēt gardas maltītes. Apartamenti, ābeļdārza ieskauti, izveidoti iepretī krogam 1937. gadā būvētās vāgūža un klēts mājā. Šeit veiksmīgi rasts vēstures un mūsdienu salikums. Ēkas 2.stāvā ir divi labiekārtoti numuri ar WC, vannu un dušu. Katrā par 1 divguļamai gultai. Iespējams izvietot papildgultas EUR 15 par nakti 1.stāvā ir liela ēdamtelpa un virtuve. Apartamenti atvērti no maija līdz oktobrim. Viesiem tiek piedāvātas naktsmītnes ar bezmaksas privāto autostāvvietu. Apartamenti atrodas 21 km attālumā no dzelzceļa stacijas Saulkrasti un 15 km no dzelzceļa stacijas Skulte. Blakus starppilsētu autobusa pietura. Naktsmītnē ir kamīns. Dārzā bērnu rotaļu laukums. Apartamenti atrodas 3km no jūras. Krodziņš atrodas 50m attālumā, tieši pretī pāri pagalmam. Kopējā telpu platība 100m2
Cena par diennakti EUR 150,- bez brokastīm. Minimālais rezrvācijas laiks divas dienas. Max nakšnotāju skaits 6 cilvēki. Par mūsdienīgu risinājumu latviskās vides un vēsturisko ēku iedzīvināšanai un saglabāšanai„Mekes” viesnīcas atjaunošanas procesā ir saglabāts 19.gs. beigu un 20.gs. sākuma arhitektūras stils un izveidots atbilstošs interjers. Uzgaidāmajā telpā ir eksponētas fotogrāfijas ar ēkas vēstures liecībām. Apmeklētājiem saimnieki izstāsta ēkas un apkaimes vēsturi, piedāvā sabiedriskus un atpūtas pasākumus. |
|
Latvija
DZIRNUPES1Tradicionāla Vidzemes lauku sēta 15 km attālumā no Limbažiem, kur viesiem ir iespēja nakšņot romantiskā klētiņā. 1924. gadā celtā labības klēts pārtapusi par klētiņu viesu uzņemšanai. "Dzirnupes" ir piemērota atpūtai divatā vai atpūtai ar bērniem. Klēts ēkā atrodas arī pirts. Teritorijā atrodas dīķis un upīte, kas piemēroti peldēm, makšķerēšanai vai romantiskam izbraucienam ar laivu, lapene, smēdes namiņš, kur saimnieks iemācīs izkalt naglu, volejbola laukums, šūpoles, mazdārziņš ar vietējiem lauku labumiem un ziedošas pļavas. Aplūkojami arī dzīvnieciņi, kurus ļauts apskatīt, pabarot un pat samīļot. Par latvisku dzīvesziņu.Tradicionāla Vidzemes lauku sēta 15 km attālumā no Limbažiem, kur viesiem ir iespēja nakšņot romantiskā klētiņā. 1924. gadā celtā labības klēts pārtapusi par klētiņu viesu uzņemšanai. "Dzirnupes" ir piemērota atpūtai divatā vai atpūtai ar bērniem. Klēts ēkā atrodas arī pirts. Teritorijā atrodas dīķis un upīte, kas piemēroti peldēm, makšķerēšanai vai romantiskam izbraucienam ar laivu, lapene, smēdes namiņš, kur saimnieks iemācīs izkalt naglu, šūpoles, mazdārziņš ar vietējiem lauku labumiem un ziedošas pļavas. Aplūkojami arī dzīvnieciņi, kurus ļauts apskatīt, pabarot un pat samīļot. Saimnieki piekopj latvisku dzīvesziņu, ko nodevuši arī mantojumā saviem bērniem. Visa ģimene kopā organizē dažādu gadskārtu pasākumu svinēšanu. Saimnieks pats gatavo dažādus lauku darba rīkus, kā arī mūzikas instrumentus. Patreiz saimniece izstrādā jaunu tūrisma piedāvājumu: latviešu tradīcijām atbilstošu programmu “Sievzinības”, kur jaunās sievas pirms vai pēc precībām varēs apgūt dažādas latviskas tradīcijas un prasmes t. Sk. maizes cepšana. |
|
Latvija
DieniņasSenā stilā saglabāta zvejnieku mājiņa netālu no jūras, Bērzciemā, piedāvā mierīgai atpūtai 2 mājīgas istabiņas ar kamīnu un nelielu virtuvīti. Saimnieku ģimenē jau vairākās paaudzēs ir senas zvejnieku tradīcijas, arī zivju apstrādē un kūpināšanā. Viesiem ir iespēja iegādāties vietējos kūpinājumus – zivis no Engures ezera un Baltijas jūras. “Dieniņu” mājas saimnieki spējuši saglabāt zvejniecības un zivju apstrādes tradīcijas, un saimnieki nodarbojas ar zvejniecības arodu jau trešajā paaudzē. Zivis tiek apstrādātas pēc senām, vietējām zivju apstrādes receptēm, pielietojot īpašu vietējā piekrastē raksturīgu zivju apstrādes tehnoloģiju. Ikviens garāmbraucējs var iegādāties kūpinātas vietējās zivis. Tūristu grupas var piedalīties aktīvās atpūtas un kultūras pasākumā ar sātīgu zivju smeķēšanu: zābaka mešana pie jūras, zvejnieku sievu stāstījums un teatrāls priekšnesums, zivju kūpināšanas process, degustācijas.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par piekrastes zvejnieku tradīciju uzturēšanu |
|
Latvija
Pētera Tutāna pinēju darbnīcaPētera pinēju darbnīca "Kalndaķi" atrodas ainaviskā vietā netālu no Milzukalna. Darbnīcas pirmsākumi meklējami pagājušā gs. astoņdesmito gadu vidū kā kopīga ģimenes aizraušanās, kas kopš 1999. gada pārauga reālā uzņēmējdarbībā, izveidojot vienu no lielākajiem mūsdienu pinēju uzņēmumiem Latvijā - Pinumu Pasaule. Šobrīd Rīgas uzņēmumu Pinumu Pasaule pārvalda sieva Lolita, bet Pēteris darbojas savā radošajā darbnīcā "Kalndaķos". Par pinēja amata daudzināšanuAmatnieks Pēteris Tutāns vada „Pinumu pasauli”, kas ir viens no lielākajiem Latvijas pinēju uzņēmumiem. Viss process no klūgu audzēšanas līdz gatavam produktam ir roku darbs. Uzņēmumā gatavo pītus grozus, virtuves un interjera priekšmetus, dārza mēbeles u.c. Apmeklētāji var iepazīt darbnīcu, klūgu audzēšanu un iegādāties gatavo produkciju. |
|
Latvija
no 60 EUR / nakts
Zirgu sēta KLAJUMI"Klajumus" ieskauj Daugavas Loku dabas parka apkārtne. Viesiem tiek piedāvāta nakšņošana trīs mājiņās. Viesiem ir pieejamas izjādes ar zirgiem. Atrodas 2 kilometru attālumā no Kaplavas un 5 kilometru attālumā no Latvijas - Baltkrievijas robežas. Krāslavas pilsēta ir 10 kilometru attālumā. Klajumu brīvdienu namiņš – 9 vietas. Mājas jumta stāvā ir guļamzona, savukārt pirmajā stāvā ir virtuve ar kamīnu, trauki un citi piederumi ēdiena gatavošanai un ēšanai, zāļu tēja un dabīgā kafija, ledusskapis, radio un CD atskaņotājs, duša un pirts. Blakus ir sausā tualete. Klajumu Ķemeru brīvdienu māja. Koka guļbūve ar virtuvi, guļamistabu, labierīcībām. Klajumu Ganiņu brīvdienu namiņš. Trīs istabas, virtuve, labierīcības. Namiņš piemērots arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Kopš 2018. gada renovētajā ēkā darbību uzsāka "Klajumu ķēķis", kur, pēc iepriekšēja pasūtījuma, var nogaršot Latgales kulinārā mantojuma ēdienus. Par zirgkopības tradīcijas uzturēšanu. Saimnieko: Ilze Stabulniece Zirgu sētā mīt gan draudzīgi Latvijas, Lietuvas un Baltkrievijas šķirņu zirgi (kopā 12), gan 3 omulīgi dažādu šķirņu suņi, truši, vistas, govis un kaķi. Šeit var sajust īstu lauku vidi četrās viensētās - Klajumos, Ganiņos, Ķemeros un Krastos, dabas parka "Daugavas loki" un Latvijas - Baltkrievijas pierobežas ainavas no zirga muguras.
Latviska ainava, Latvijas zirgu šķirnes |
|
Latvija
Mazmežotnes muižaPirmie rakstiskie avoti par muižu pieejami, sākot no 18. gs. 3. ceturkšņa. 1759. g. muižas kompleksā ietilpst 14 celtnes. 1759. g. Šarlote Līvena saņēma Mežotni kā dāvanu no Krievijas imperatores Katrīnas II. Šajā laikā arī Mazmežotnē sākas plašāki celtniecības darbi. Muižas ēkas stipri cieta Pirmā pasaules kara laikā. Pirmās neatkarīgās valsts laikā tā kļuva par paraugmuižu, bet Otrā pasaules kara laikā - izdeg dzīvojamās ēkas mansards un jumts. 2007. g. tika uzsākti Mazmežotnes kompleksa atjaunošanas darbi. Šobrīd - Mazmežotnes muiža ir dabas ieskauta skaista un sakopta vieta viesu atpūtai, piedāvājot nakšņošanu, ēdināšanu, telpas svinībām, sarīkojumiem un semināriem, bet aktīvās atpūtas cienītājiem un dabas baudītājiem - braucienus ar velosipēdiem, laivām un pastaigas pa dabas taku un apkārtnes celiņiem. Atsevišķas ēkas - vecais muižas stallis un šķūnis piedāvā plašas zāles lielākām svinībām, kāzām, semināriem, koncertiem, izstādēm. Muižas Kungu un Lielā kalpu mājā ierīkota viesnīca un restorāns, bet Mazā kalpu mājā - SPA komplekss ar dažādiem relaksējošiem piedāvājumiem. Lielās kalpu mājas manteļskurstenī ierīkota pastāvīga ekspozīcija par cukurbiešu un cukurrūpniecības vēsturi Latvijā. Vecā siernīca pārveidota par atpūtas namiņu ar pirtiņu, karsto āra kublu, atpūtas un nakšņošanas telpu, piknika terasi. Muižas apkaimē izveidota dabas taka, kas ved pa Lielupes ielejas kreisā krasta nogāzi un iepazīstina ar dabas daudzveidību Lielupes krastos. Par cukurbiešu audzēšanas un pārstrādes tradīcijas izzināšanu un daudzināšanu. Atjaunotajā “Mazmežotnes muižā” ir senas cukurbiešu audzēšanas tradīcijas jau no grāfa Līvena laikiem, kas turpinātas arī pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. Īpašnieki vienā no muižas ēkām ir iekārtojuši modernu un interaktīvu ekspozīciju, kas stāsta un rāda cukurbiešu audzēšanas vēsturi Latvijā. Ekspozīcija pieejama ikvienam interesentam. |
|
Latvija
LantusAtjaunota lauku sēta "Lantus" atrodas vienā no gleznainākajām Latvijas vietām netālu no Burtnieku ezera, Bērzaines pagastā. Iekoptā lauku sētas ainava, ēkas, interjers rada noskaņu par latvisku vidi. Viesiem tiek piedāvāts atpūsties mājīgās istabiņās, kurās savienots senatnīgais ar moderno harmoniskā saskaņā. Saimnieki gatavo latviskus lauku ēdienus, maksimāli izmantojot pašu vai apkārtējo uzņēmumu pieejamos produktus. Lauku sēta ir piemērota vieta ķermeņa un gara attīrīšanai un spēcināšanai, baudot dažādas SPA procedūras, pirtnieka pērienu un peldi piemājas dīķī. Aktīvās atpūtas piekritējiem tiek piedāvātas sezonai atbilstošas sportiskās aktivitātes, kā arī izklaides iespējas visai ģimenei. Lauku sēta aicina sarīkot svinības ar gardām maltītēm un lauciniecisku eleganci, kā arī nosvinēt kāzas pēc senlatviešu tradīcijām. Par Latvisku vidiAtjaunota Vidzemes lauku sēta komfortu mīlošiem viesiem. Vairākas kamīnzāles, pirts, baseins, džakuzi, ēdināšana, sporta laukums, dīķis, mežs, koka baļļa ar malkas krāsni zem klajas debess. Saimniece gatavo latviskus lauku ēdienus, izmantojot maksimāli pašu vai apkārtējo uzņēmumu pieejamos produktus.
|
|
Latvija
no 50 EUR / nakts
PIEKŪNIAtpūta gleznainajā Vidzemes augstienē, netālu no Gaiziņkalna. Piedāvā pirti ar kamīnzāli, pirtnieka pakalpojumus un 12.gs. senlatviešu stila koka gultas. Vides gides Anitas Ločmeles pavadībā var doties izglītojošos klejojumos pa apkaimes takām. Pie mājas ir dīķis, kur var barot zivis. Mazākie apmeklētāji var apmīļot lauku sētas dzīvniekus. Par latvisko pirts tradīciju uzturēšanu un daudzināšanu. “Piekūni” meklējami Gaiziņkalna pievārtē. Saimnieki piedāvā latviskos pirts rituālus, kur pēršanās procesu pavada dziesmas un zāļu tējas. Saimniece Anita ir arī vietējais gids, kura stāsta par Gaiziņkalna apkaimi, šejienes dabu un tradīcijām. |
|
Latvija
DzirnupesTradicionāla Vidzemes lauku sēta 15 km attālumā no Limbažiem. Viesiem tiek piedāvāta nakšņošana tradicionālā klētī, kas piemērota viesu uzņemšanai. Apskatāmi dažādi senie darba rīki un iespējams uzzināt par to pielietojumu sendienās. Saimnieki izgatavo unikālas celma bungas, stāsta par to izgatavošanu un ļauj viesiem ieribināt sētu. Atbraucot ciemos iespējams arī izkalt savu laimes naglu un iemēģināt roku loka šaušanā. Tiek svinēti tradicionālie latviešu gadskārtas svētki. Par latvisku dzīvesziņu.Tradicionāla Vidzemes lauku sēta 15 km attālumā no Limbažiem, kur viesiem ir iespēja nakšņot romantiskā klētiņā. 1924. gadā celtā labības klēts pārtapusi par klētiņu viesu uzņemšanai. "Dzirnupes" ir piemērota atpūtai divatā vai atpūtai ar bērniem. Klēts ēkā atrodas arī pirts. Teritorijā atrodas dīķis un upīte, kas piemēroti peldēm, makšķerēšanai vai romantiskam izbraucienam ar laivu, lapene, smēdes namiņš, kur saimnieks iemācīs izkalt naglu, šūpoles, mazdārziņš ar vietējiem lauku labumiem un ziedošas pļavas. Aplūkojami arī dzīvnieciņi, kurus ļauts apskatīt, pabarot un pat samīļot. Saimnieki piekopj latvisku dzīvesziņu, ko nodevuši arī mantojumā saviem bērniem. Visa ģimene kopā organizē dažādu gadskārtu pasākumu svinēšanu. Saimnieks pats gatavo dažādus lauku darba rīkus, kā arī mūzikas instrumentus. Patreiz saimniece izstrādā jaunu tūrisma piedāvājumu: latviešu tradīcijām atbilstošu programmu “Sievzinības”, kur jaunās sievas pirms vai pēc precībām varēs apgūt dažādas latviskas tradīcijas un prasmes t. Sk. maizes cepšana. |
|
Latvija
SauleskalnsAtpūtas komplekss "Sauleskalns" atrodas Rīgas pievārtē, Ropažu novada Zaķumuižā. Viesu nams piedāvā gan naktsmītni 3 atpūtas mājās un pirtis, gan arī aktīvās atpūtas iespējas lieliem un maziem, kā, piemēram, laivu nomu, sporta laukumus, lāzertagu, 4x4 izbraucienus un kanapolo. Komplekss uzņem arī skolēnu ekskursiju grupas, jo tajā ir izveidota izziņas un pastaigu taka "Saules taka", kurā var iepazīt visas 8 latviskās gadskārtas. Savukārt "Amatu mājā" tiek organizētas tematiskas kulinārās programmas, pasākumi, meistarklases un degustācijas. Pieejamas arī radošās darbnīcas, kurās iespējams izgatavot maskas, sveces, putnu būrīšus u.c. lietas. Viena no tām ir Maizes darbnīca, kurā iespējams apgūt rudzu maizes cepšanas iemaņas. Darbnīcas apmeklētāji saņem arī ieraugu un rudzu maizes recepti. Par latvisko tradīciju uzturēšanu un daudzināšanu. Saimnieki kopj latviskās tradīcijas un dalās savās zināšanās ar apmeklētājiem, starp kuriem nozīmīga daļa ir skolēni. Sauleskalnā ir izveidota “Saules taka”, kas iepazīstina ar astoņām latviskām gadskārtām, te var piedalīties radošās darbnīcās, gatavot maskas, apmeklēt kulinārijas meistarklases un degustācijas. |
|
Latvija
Atpūtas komplekss „Miķelis”Atpūtas komplekss "Miķelis" atrodas Gailīšu pagastā, Mūsas upes krastā, tikai 12km attālumā no Bauskas. Komplekss piedāvā iespēju baudīt maltīti restorānā, nodoties vēsturisku objektu apskatei privātajā retro auto muzejā, kas sevī ietver vairāk kā 100 spēkratu kolekciju, kā arī kompleksā ir sakopta senlatviešu lauku sēta, kas ļauj ielūkoties senču dzīves ritumā. Bērniem pieejams moderns un drošs rotaļlaukums. Aktīvās atpūtas cienītājiem ir iespēja doties izbraucienā ar laivu vai SUP dēļiem. Pieejami arī velosipēdi gan lieliem, gan maziem. Atpūtas komplekss “Miķelis” piedāvā arī iespēju organizēt pasākumus.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Latviskas sētas un kultūras mantojuma saglabāšanu. 1975. gadā kolhozā „Uzvara” uzsāka brīvdabas muzeja izveidi ar mērķi - saglabāt tipisku Zemgales zemnieku saimniecību, kāda vēsturiskajā novadā bija raksturīga 20. gs. pirmajā pusē. Uz muzeju atveda un no jauna uzcēla dzīvojamo māju, riju, divas klētis, kūti un smēdi. Ēkās izvietoja tām raksturīgos darbarīkus, mēbeles, sadzīves priekšmetus, fotomateriālus u.c. liecības. Vēsturisko ēku komplekss, kas atrodas Mūsas upes kreisā krastā, apskatāms individuāli, vai gida pavadībā. |
|
Latvija
Zirgu sēta "Klajumi"Zirgu sētā mīt gan draudzīgi Latvijas, Lietuvas un Baltkrievijas šķirņu zirgi (kopā 12), gan 3 omulīgi dažādu šķirņu suņi, truši, vistas, govis un kaķi. Šeit var sajust īstu lauku vidi četrās viensētās - Klajumos, Ganiņos, Ķemeros un Krastos, dabas parka "Daugavas loki" un Latvijas-Baltkrievijas pierobežas ainavas zirga mugurā. No vietējiem produktiem (dārzeņi, cūkgaļa, liellopu gaļa) gatavo Latgales ēdienus un dzērienus. Latviešu virtuve: Sēņu šniceles, kartupeļu klimpas ar kaltētām sēnēm vai gaļu, krējuma mērci un sīpoliem, ceptas gailenes ar jaunajiem kartupeļiem, dārzeņu un sēņu sautējums, zemenes ar saldējumu, "šmakovka''. Īpašais ēdiens: Klajumu debesmanna. Par zirgkopības tradīcijas uzturēšanu. Saimnieko: Ilze Stabulniece Zirgu sētā mīt gan draudzīgi Latvijas, Lietuvas un Baltkrievijas šķirņu zirgi (kopā 12), gan 3 omulīgi dažādu šķirņu suņi, truši, vistas, govis un kaķi. Šeit var sajust īstu lauku vidi četrās viensētās - Klajumos, Ganiņos, Ķemeros un Krastos, dabas parka "Daugavas loki" un Latvijas - Baltkrievijas pierobežas ainavas no zirga muguras.
Latviska ainava, Latvijas zirgu šķirnes |
|
Latvija
Kaņepju sēta "Adzelvieši""Adzelvieši" atrodas 28 km no Valmieras, netālu no Burtnieku ezera. Saimniecībā audzē kaņepes, no kuru sēklām ražo kaņepju sviestu, aizdara rupjo malumu un kaņepju eļļu. Pie klēts (101 gads) eksponēti seni kaņepju šķiedras apstrādes instrumenti. Te var degustēt un iegādāties gardu produkciju, kā arī doties aizraujošā pagātnes ceļojumā, kas saistīts ar kaņepju audzēšanas vēsturi. Par latvisku amata prasmi - kaņepju aizdars.„Adzelviešu” laukos audzē kaņepes, no kuru sēklām ražo kaņepju sviestu un aizdara rupjo malumu. Pie klēts (101 gads) eksponēti seni kaņepju šķiedras apstrādes instrumenti. Te var degustēt un iegādāties gardu produkciju, kā arī doties īsā un aizraujošā pagātnes ceļojumā par kaņepju audzēšanas vēsturi. Sējas kaņepe ir sens Latvijas kultūraugs, ko audzē jau > 1000 gadu. |
|
Latvija
Kafeja Alīda"Kafeja Alīda" ir neliela ražotne, kurā pēc senču receptēm gatavo senu Sēlijas novada dzērienu - cigoriņu un labības kafeju. Tiek ražoti vairāku veidu kafejas dzērieni, kuru sastāvā ir cigoriņi, burkāni, mieži, rudzi, ozolzīles, kaņepes un apiņi. Visas izejvielas iegūst uz vietas, no apkaimes laukiem un mežiem. Uzņēmums nodarbojas arī ar dārzeņu, augļu, ogu pārstrādi, kā arī ar dārzeņu, ogu, sēņu, ārstniecības augu žāvēšanu. Apmeklētāji var doties ekskursijā pa ražotni, kuras laikā piedāvā iepazīt ražošanas procesu, degustēt un iegādāties produkciju. Tāpat tiek piedāvāta kafejas darbnīca ar iespēju pagatavot kafeju pēc pašu izvēlētas receptes. Saimnieki pēc senām receptēm ražo smaržīgu cigoriņu kafiju – īstu vietējo ražojumu no Latvijas lauku veltēm. Visas cigoriņu kafijas izejvielas iegūst uz vietas, no apkaimes laukiem un mežiem. Apmeklētājiem tiek rādīts ražošanas process un stāstīts par kafejas ražošanas vēsturi un lietošanas tradīcijām. Kafeju var arī degustēt un iegādāties.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par latviskiem dzērieniem – cigoriņu kafija |
|
Latvija
PIEKŪNI, pirts rituāli un latviskā dzīvesziņaPiekūnos piedāvā latviskos pirts rituālus, kur pēršanās process apvienots ar tautas dziesmām un zāļu tējām. Pēcāk atpūtu var baudīt senlatviešu stilā no apaļkokiem veidotās gultās. Kopā ar saimniekiem var doties pārgājienos un uzzināt - kā mūsu senči ir sadzīvojuši ar dabu - augiem, akmeņiem, enerģijām. Pirtniece Anita Ločmele Gaiziņkalna pakājē ar moto: “Ejam labvēlīgajā un gudrajā dabas enerģētiskajā plaukstā.” Skatīt naktsmītni Nr. 147. Par latvisko pirts tradīciju uzturēšanu un daudzināšanu. Saimnieki piedāvā latviskos pirts rituālus, kur pēršanās procesu pavada dziesmas un zāļu tējas. Saimniece Anita ir arī vietējais gids, kura stāsta par Gaiziņkalna apkaimi, šejienes dabu un tradīcijām. |
|
Latvija
Ludzas Amatnieku centrsApskatāmi un iegādājami > 40 Latgales amatnieku darbi. Te piedāvā senlatgaļu tērpā ģērbta gida stāstījumu Suprādku istabā par seno baltu cilšu dzīvi, amatniecības rašanos un attīstības vēsturi, senajiem ētikas un darba likumiem, tradīcijām, arī arodu demonstrējumus un seno amatu iemaņu apgūšanu. Grupas var ieturēt pusdienas ar latgaļu ēdienu, maizes un dzērienu gatavošanas prasmju skolu Latgaļu kukņā. LAC ir piešķirta Latviskā mantojuma kultūras zīme. Par latvisku amata prasmju daudzināšanu. Par latviskiem ēdieniem. Par latvisku tradīciju kopšanu.Apskatāmi un iegādājami > 40 Latgales amatnieku darbi. Te tiek piedāvāts senlatgaļu tērpā ģērbta gida stāstījums suprādku istabā par seno baltu cilšu dzīvi, amatniecības rašanos un attīstības vēsturi, senajiem ētikas un darba likumiem, tradīcijām, arī arodu demonstrējumi un seno amatu iemaņu apgūšana. Grupas var ieturēt pusdienas ar latgaļu ēdienu, maizes un dzērienu gatavošanas prasmju skolu Latgaļu kukņā. |
|
Latvija
Zvejnieku sēta "Dieniņas"Saimnieki nodarbojas ar zvejniecības arodu jau trešajā paaudzē. Ikviens garāmbraucējs var iegādāties kūpinātas vietējās zivis. Tūristu grupas var piedalīties aktīvās atpūtas un kultūras pasākumā ar sātīgu zivju smeķēšanu (zābaka mešana pie jūras, zvejnieku sievu stāstījums un teatrāls priekšnesums, zivju kūpināšanas process, degustācijas). “Dieniņu” mājas saimnieki spējuši saglabāt zvejniecības un zivju apstrādes tradīcijas, un saimnieki nodarbojas ar zvejniecības arodu jau trešajā paaudzē. Zivis tiek apstrādātas pēc senām, vietējām zivju apstrādes receptēm, pielietojot īpašu vietējā piekrastē raksturīgu zivju apstrādes tehnoloģiju. Ikviens garāmbraucējs var iegādāties kūpinātas vietējās zivis. Tūristu grupas var piedalīties aktīvās atpūtas un kultūras pasākumā ar sātīgu zivju smeķēšanu: zābaka mešana pie jūras, zvejnieku sievu stāstījums un teatrāls priekšnesums, zivju kūpināšanas process, degustācijas.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par piekrastes zvejnieku tradīciju uzturēšanu |
|
Latvija
Rucavas tradīciju nams "Zvanītāji"Rucavas tradīciju nams „Zvanītāji” – 19. gs. pirmajā pusē celta koka ēka ar manteļskursteni, šim laikam raksturīgo iedzīvi, etnogrāfiskiem priekšmetiem pašā Rucavas centrā. Piedāvā bagātīgu tradicionālās kultūras programmu tūristiem un citiem interesentiem, arī ģimenes un draugu svinību rīkošanu: Rucavas goda mielastu ar tradicionālo ēdienu degustāciju, stāstus un teikas par tautastērpiem, dzīves godiem, iepazīt Rucavas kultūras mantojumu, Rucavai raksturīgo vienbalsīgo dziedāšanu, rotaļas un danču soļus, kā arī meistarklases ēdienu gatavošanā un rokdarbos - cimdu, zeķu, Rucavas jakas adīšanā. "Zvanītāju" saimes istabā var uzņemt līdz 30 - 35 cilvēkiem. Pasākuma laikā viesi tiek aicināti aktīvi iesaistītes nodarbībās un izbaudīt Rucavas garšu ne tikai ēdienos, bet iejusties vietējā kultūrvidē - uzģērbt Rucavas tautastērpu, uzsiet nāmatu, uzzināt senos apvidvārdus un ieklausīties vietējā valodas izloksnē un kopā izdziedāt Rucavas balsus. Kulināro mantojumu piedāvā atbilstoši gada ritam: pavasarī un vasarā piena ēdienus, bimbalu tīri, siļķi ar rāciņiem, Rucavas balto sviestu, rudenī un ziemā vairāk graudaugu, pākšaugu un kartupeļu ēdienus - rīvētus kukulīšus ar gaļas- krējuma mērci, riezi (kuģeli), tīri, maizes zupu vai ko citu ļoti gardu un sātīgu. Ēdienkarte ir jāsaskaņo, piesakot apmeklējumu. Par latvisku tradīciju kopšanu. Par latviskiem ēdieniem. Par latvisku ēku.19. gs. pirmajā pusē celtā koka ēkā var iepazīt dzīves vidi, kādā cilvēki dzīvojuši apmēram pirms 100 gadiem. Sagalabājies manteļskurstenis, divi trauku skapji, gulta, aužamās stelles, saimes galds. Apsaktāms mantotais Rucavas tautastērps - izšūti un lestie krekli, zeķes, cimdi. Nopērkami Rucavas adītāju cimdi un zeķes. Seimes istabā var organizēt vakarēšanas, dziedāšanas un spēlēšanas pasākumus, dančus, tradicionālo Lejaskurzemes ēdienu meistarklases, rokdarbu darbnīcas. Kultūrizglītojošas programmasietvaros tiek piedāvāts “Rucavas goda mielasts” ar Lejaskurzemnieku ēdieniem. |
|
Latvija
Sklandraušu cepšana "Ūši"Saimniecība "Ūši" atrodas vēsturiskajā lībiešu apdzīvotajā teritorijā Latvijas ziemeļrietumos, ko mūsdienās mēdz dēvēt par Lībiešu krastu, un specializējas lībiešu tradicionālo ēdienu gatavošanā. Saimniecība piedāvā iepazīt lībiešu garšas un izzināt viņu tradicionālo ēdienu gatavošanas paradumus. Saimniece demonstrē Ziemeļkurzemes tradicionālā ēdiena - sklandrauša gatavošanas procesu, kas ir reģistrēts arī kā tradicionālais Latvijas produkts. Apmeklētājiem tiek piedāvātas sklandraušu gatavošanas meistarklases grupām līdz 10 cilvēkiem, kā arī degustācijas un tradicionālo ēdienu maltītes brīvā dabā grupām līdz 50 cilvēkiem. Tāpat iespējama ekskursija kājāmgājējiem „Pastaiga industriālās Kolkas vēsturē” ar teatralizētiem elementiem un Latvijas labāko šprotu degustāciju. Pieejamas arī nakšņošanas iespējas kempingā un brīvdienu mājā. Par latviskiem ēdieniem – sklandraušiSaimniece demonstrē Ziemeļkurzemes tradicionālā saldēdiena – sklandraušu gatavošanas procesu un piedāvā ekskursiju kājāmgājējiem „Pastaiga industriālās Kolkas vēsturē” ar teatralizētiem elementiem un Latvijas labāko šprotu degustāciju. |
|
Latvija
Latgales alus "Kolnasāta"Saimniecības devīze ir: „Šeit top īsts Latgales alus!” Apmeklētāji var piedalīties alus darināšanas procesā, klausīties stāstījumu par tradīcijām un degustēt jau gatavu produktu. Uzkodās saimnieks piedāvā lauku labumus latgaļu gaumē. Par Latviskiem dzērieniem – Latgales alus. Saimnieko: Dainis Rakstiņš Saimniecības devīze ir: „Šeit top īsts Latgales alus”! Apmeklētāji var piedalīties alus darināšanas procesā, klausīties stāstījumu par tradīcijām un degustēt jau gatavu produktu. Uzkodās saimnieks piedāvā lauku labumus latgaļu gaumē.
|
|
Latvija
BirzīPiedāvā produkcijas degustāciju un ekskursiju dzirkstošo bērzu sulu ražotnē. Garšīgas sulas ir svaigas, un, lai tās saglabātu ilgstoši atspirdzinošas un vērtīgas, daudzu gadu laikā ir izstrādātas jaunas receptes. Atsakoties no tradicionālajām garšvielām, dzērienam pievienoja piparmētras, kas sulu padarīja atspirdzinošu, ilgstoši svaigu ar patīkamu aromātu. SIA Kainaiži sulu ražošanu uzsāka 2010. gadā. Smiltenes novada Brantu pagasta "Kainaižos" ir plašas ražošanas telpas ar pagrabu, kur tiek izgatavotas un glabātas dzirkstošās bērzu sulas. Viena telpa ir paredzēta arī apmeklētājiem, kuriem stásta par ražošanas procesu (video projekcijas, bildes - materiāli no pavasara tecināšanas), iespéjams nogaršot bērzu sulas no svaigām līdz dzirkstošām ar dažādām garšām. Šobrīd ražo dzērienu ar 5 garšām - ar piparmētru, ar upeņu pumpuru, ar citronu, ar apelsīnu, ar karkadē un krustnagliņas garšu. Tāpat arī būs iespēja nogaršot unikālo bērzu sulas sīrupu, kura iegūšana ir ilgstošs un ietilpīgs process. Birzī produkcija ir bioloģiski sertificēta. Visu Birzī produkciju ir iespējams iegādāties. Par latvisko tradīciju mūsdienīgu attīstību – bērzu sulaBērzu sulu tecināšana ir raksturīga latviešiem un tuvākajiem kaimiņiem. Saimnieks Ervins Labanovskis stāsta un rāda - kā tas tika darīts senos laikos. Arī raudzēšanas procesā tiek pielietotas tradicionālās zināšanas. Kā pamatrecepte dzirkstošo bērza sulu izgatavošanā tiek izmantota savu vecāku pārbaudīta recepte, kas pilnveidota uz tradicionālās receptes bāzes. Apmeklētāji var degustēt un iegādāties produkciju. |
|
Latvija
Rideļu dzirnavas20. gs. 20. gados atjaunotajās (darbību atsāka 1992. g.) ūdensdzirnavās var aplūkot vēsturiskos mehānismus un iepazīties ar malšanas procesu, bet kafejnīcā „Cope” - nobaudīt no maltajiem miltiem ceptās pankūkas – ar sēnēm, sieru, dārzeņiem, gaļu, medu, krējumu, biezpienu, saldējumu un karameli. Kopš 2018. g. Rideļu dzirnavu iekštelpās ir veikti atjaunošanas darbi un izveidota mūsdienīga un moderna ekspozīcija, kas iepazīstina ar dzirnavu mehānismiem un darbības principiem. Par dzirnavu materiālā mantojuma saglabāšanu un amatu prasmju daudzināšanuRideļu dzirnavas ir atdzimušas jaunā kvalitātē. 20. gs. 20. gados celtajās ūdensdzirnavās tagad ir izveidota mūsdienīga ekspozīcija ar vēsturiskajiem dzirnavu mehānismiem un iekārtām un saimniecībā izmantotajiem sadzīves un citiem priekšmetiem, par kuriem sagatavoti detalizēti apraksti, rasējumi un zīmējumi. Apmeklētāji var paši vai gida pavadībā izstaigāt un iepazīt visus dzirnavu stāvus. |
|
Latvija
UpenīteLauku māja "Upenīte" atrodas Ciriša ezera dienvidu krastā. Saimniecība, kur izkopj latgaliskās tradīcijas un galdā liek Latgales ēdienus, ražo piena izstrādājumus (arī sieru), audzē vietējos kultūraugus (var iegādāties) un piedāvā latgaļu melno pirti, kur par pirtniekiem talkā iet paši saimnieki. Organizē toršu cepšanas meistarklases. Latviešu virtuve: Zemnieku zupa (krupņiks ar guļbim), guļbešnīki, kartupeļu desas (rīvēti zaļi kartupeļi ar saceptu žāvētu cūkgaļu un sīpoliem), upenes ar putukrējumu, ķimeņu standziņas, lauku zāļu tējas, biezpiens ar krējumu, rūgušpiena pankūkas. Īpašais ēdiens: Cepeškrāsnī cepta karpa vai līnis no pašu dīķa. Par tradicionālā Latgales ēdiena daudzināšanuSaimniece Inese Survilo piedāvā Latgales ēdienus, kurus gatavo pēc sentēvu receptes. Saimniece stāsta un rāda – kā gatavo sieru, kura prasmes viņa ir aizguvusi no vecmātes. Apmeklētāji var piedalīties procesā un degustēt sierus ar dažādām piedevām. Gatavo krupņiku ar gulbim, gulbešnīkus un lauku tortes, kuru cepšanu var apgūt organizētās meistarklasēs. |
|
Latvija
Ādas izstrādājumi un zirglietas, "Apkalnmājas"Izgatavo zirga aizjūga piederumus, siksnas, jostas, ādas maisiņus u.c. Piedāvā ekskursiju ar ekspozīcijas zāles apskati, iepazīšanos ar ādas veidiem, rokas iemēģināšanu un darbu iegādi. Saimniece dalās pieredzē par latgalisko dzīvesveidu. SAIMNIEKO: Irēna Baufale Dažādas lauku dzīves videi raksturīgās amatu tradīcijas un Latgales pusei raksturīgais dzīves veids lika pamatus “Apkalnmāju” amatu darbnīcas izveidei, kas veiksmīgi darbojas arī mūsdienās. “Apkalnmājās” izgatavo zirga aizjūga piederumus, siksnas, jostas, ādas maisiņus u.c. Piedāvā ekskursiju ar ekspozīcijas zāles un amatu darbnīcas apskati, iepazīties ar ādas veidiem un izstrādājumu tapšanas noslēpumiem, izmēģināt roku ādas izstrādājuma tapšanā un iegādāties ādas izstrādājumus. Iespēja noorganizēt meistarklasi un amatu stundu. Saimniece dalās pieredzē par latgalisko dzīvesveidu.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par tradicionālas amata prasmes uzturēšanu – zirgu lietas |
|
Latvija
Jaunpils Amatu māja2015. gada 10.maijā durvis vēra Jaunpils Amatu māja. Šeit darbojas Jaunpils audēju kopa (dibināta 1970. gadā) un biedrība „Dzīpars”. Kopas vadītāja ir audēju amatu meistare Velga Pavlovska, kura savas zināšanas nodod 18 kopas dalībniecēm, organizē biedrības rokdarbnieču darbu, vada ekskursijas un radošas darbnīcas. Apmeklētāji var iepazīt audēju un citu amata meistaru darbu, piedalīties un mācīties meistarklasēs, doties ekskursijās un iegādāties dažādus suvenīrus. Par amatniecības prasmju daudzināšanuJaunpils Amatu mājā darbojas 1970. gadā dibinātā Jaunpils audēju kopa ar vadītāju - audēju amatu meistari Velgu Pavlovsku. Audējas auž un vecām stellēm, izmantojot tradicionālās tehnikas un rakstus. Apmeklētāji var doties izzinošās ekskursijās, darboties radošajās darbnīcās, iemēģināt roku aušanas prasmēs un iegādāties suvenīrus. |
|
Latvija
LīcīšiViena no pirmajām un lielākajām Latvijas kazkopības saimniecībām. Piedāvā gan ekskursijas, gan nakšņošanu glempinga mājiņā. Iespēja apskatīt 100 kaziņas un āzīšus, redzēt, kur top, pagaršot, kā arī jo īpaši aicina ieplānot baudīšanai uz vietas un līdzņemšanai iegādāties kazas pienu, kefīru, cietos un mīkstos sierus un citu vietējo ekoloģisku produkciju! Līcīši aicina ģimenes no Latvijas un visas pasaules pavadīt pie sevis ilgāku laiku, nakšņot mājīgā Glempinga mājiņā un noīrēt pirtiņu tieši Misas upes krastā! Šis piedāvājums ir taps sadarbībā ar sociālo uzņēmumu "Kultūras tūrisms". Nakšņojot pirmdienās vai ceturtdienās, var izbaudīt tajā pašā dienā gatavotu svaigu kazas piena produkciju! Par kazkopības tradīciju uzturēšanu. Saimnieko: Aivars Liepiņš Viena no pirmajām un lielākajām Latvijas kazkopības saimniecībām. Ekskursijas laikā var noklausīties saimnieka atraktīvo stāstījumu par kazu audzēšanu un kazas piena produktu (piens, siers, kefīrs) ražošanu. Tos var iegādāties un degustēt. Latvijas vietējā kazas šķirne pastāv kopš 19. – 20. gs. Mijas. |
|
Latvija
MekeMekes krogs atvērts Tallinas un Rīgas šosejas piecdesmit pirmajā kilometrā. Krogi mēdza atrasties ceļmalas krogus mājās, pilīs, rijās un dzirnavās - šis krogs ierīkots 110 gadus vecā kūtī. Blakus krodziņam atrodas lepnais, 1907. gadā no Tūjas sarkanajiem ķieģeļiem celtais pagastnams. Ēdienu klāstā — mūsdienu latviskā virtuve. Vasaras sezonā ģimenes ar bērniem priecē kazlēni un truši. Ir rotaļlaukums un šūpoles lieliem un maziem. Piedāvā nakšņošanu viesnīcā "Meke". Par latviskiem ēdieniem, par latvisku ainavuAutentiskā izskata krogs ir ierīkots 105 gadus vecā kūtī. Tā piedāvājumā ir tādi agrākos laikos gatavoti ēdieni un dzērieni kā bukstiņbiezputra, skābeņu zupa, ķirbju biezzupa, pelēkie zirņi, speķa pīrāgi un pašmāju brūvēta kandža! |
|
Latvija
Zemnieku saimniecība "Vaidelotes"Apskates saimniecība, kur popularizē latvisko dzīves ziņu, piekopj tradicionālos rituālus un cienā ar lauku labumu ēdieniem - putru, virteņiem, pīrāgiem, plātsmaizēm, kas gatavoti no pašu audzētiem graudiem un rupja maluma miltiem. Tēju, garšvielu un lauku labumu iegāde. Latviešu virtuve: Zupas, graudu putras, saldie ēdieni, pīrādziņi, plātsmaizes un lauku tortes. Īpašais ēdiens: Virteņi no rupja maluma pilngraudu miltiem ar biezpienu un speķi. Par latvisku tradīciju kopšanu. Par latviskiem ēdieniem.Popularizē latvisko dzīves ziņu, piekopj senus rituālus, cienā ar kulinārā mantojuma ēdieniem - putru, virteņiem, pīrāgiem, plātsmaizēm, kas gatavoti no pašu audzētiem graudiem un rupja maluma miltiem. Tēju, garšvielu un lauku labumu iegāde. Organizē atvērtus gadskārtu svinēšanas pasākumus, kur demonstrē tradīcijas caur muzicēšanu, dziedāšanu, dejošanu un dažādu rituālu veikšanu. Saimniece vada pasākumus un skaidro tradīcijas. Gatavo gadskārtām atbilstošus ēdienus. |
|
Latvija
Zemnieku saimniecība "Juri"Mantotā dzimtas saimniecībā (dzīvojamā koka ēka ar dekoratīvām apmalēm un logu slēģiem) saimnieki no pašu audzētu govju piena gatavo sieru pēc vecām un mūsdienu receptēm. Apmeklētāji var degustēt sieru, pienu, rūgušpienu, paniņas un citus piena produktus, vērot to tapšanas procesu, kā arī līdzdarboties. Mājdzīvnieku apskate. Par latvisku vidi.
Saimnieko: Lidija un Juris Lubāni Mantotā dzimtas saimniecībā saimnieki no pašu audzētu govju piena gatavo sieru pēc vecām un mūsdienu receptēm. Apmeklētāji var degustēt pienu, rūgušpienu, paniņas un citus piena produktus, vērot to tapšanas procesu, kā arī līdzdarboties. Iespējams apskatīt mājdzīvniekus |
|
Latvija
Straupes lauku labumu tirdziņšVienīgais mazo ražotāju tirdziņš Baltijas valstīs, kas iekļauts starptautiskajā Earth Markets aliansē. Tas nozīmē, ka produkcija, kas nonāk Straupes tirdziņā, tiek ražota atbilstoši Slow Food filozofijai – tā ir godprātīgi audzēta, domājot par vides ilgtspējību un bioloģisko daudzveidību. Pircējam šī vieta ir garšu paradīze – tradicionāli kvalitatīvi produkti un izdomas bagāts to pielietojums. Kopš 2016. gada augusta tirdziņš darbojas Straupes zirgu pastā, kas ir unikāls kultūrvēsturisks komplekss. Šī ir vienīgā zirgu pasta stacija, kas vēl ir saglabājusies Latvijā un savus pirmsākumus rod 18. gadsimta sākumā, kad caur Straupes pagastu veda starptautiskas nozīmes zirgu pasta ceļš Tērbata-Rīga. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Tirgus tradīciju atjaunošanu un uzturēšanu. Tirgošanās Straupes lauku labumu tirdziņā tiek ieturēta seno tradīciju garā kā tiešā tirdzniecība starp vietējo zemnieku, mājražotāju un pircēju. 2016. g. tirdziņš radis jaunu mājvietu vēsturiskās Straupes zirgu pasta stacijas renovētajā staļļa ēkā (18. gs.). Pārdotā produkcija tiek vērtēta un atlasīta, aizstāvot vietējās kulinārās tradīcijas, izmantojot tradicionālās metodes. Amatnieku ražotajām precēm ir jābūt saistītām ar vietējo pārtiku vai tradīcijām. Tirdziņā piedāvā senu prasmju apgūšanu, piemēram, - kāpostu ēvelēšanu un skābēšanu. |
|
Latvija
Lauku sēta "Indāni"Lauku sētā kopā ar bērniem var iepazīt dažādus mājdzīvniekus: zosis, kazas, zirgus, ponijus, suņus u.c. Iespēja aplūkot seno darbarīku kolekciju, izbaudīt lauku pirti ar bērza un kadiķa slotiņām, kā arī iemalkot zāļu tēju ar medu un sklandraušiem. Vasarās piedāvā nakšņošanu klētiņā vai pirtsaugšā, ir uzbūvēta jauna ēka ar modernām labierīcībām: dušu un WC. Par latviešu tradicionālā dzīvesveida kopšanu. Ainaviska lauku sēta pie Valdeķiem, kur iespējams izjust īstu latviešu lauku sētas dzīvi, iepazīt dažādus mājdzīvniekus (kazas, aitas, zirgus, zosis, vistas, trušus, u.c.), uzzināt, kā rodas piens, gaļa, apskatīt seno darbarīku kolekciju, baudīt lauku pirti ar bērza, kadiķa slotiņām, peldēties dīķī un nogaršot zāļu tējas. Teritorijā ir arī volejbola laukums, zirgu izjādes, telts vietas, nojume ar āra virtuvi. Viesiem tiek piedāvāta nakšņošana istabā, pirtsaugšā, un vasarā klētiņā. |
|
Latvija
Valmiermuižas alus"Valmiermuiža" ir maza muižas darītava, kas brūvē dzīvu un dabīgu alu no kvalitatīvām izejvielām, attīstot alus baudīšanas kultūru Latvijā. Ciemojoties Valmiermuižas alus darītavā, iespējams iepazīt muižas seno vēsturi un alus darīšanas tradīcijas, kā arī redzēt, kā no dabīgām sastāvdaļām nesteidzīgi top alus, iesala dzēriens "Zelta zirgs" un kvass. Brūža apskati papildina degustācija. Blakus alus darītavai, senajā klēts ēkā iemājojusi Valmiermuižas alus virtuve un Valmiermuižas alus tirgotava. Valmiermuižas alus virtuves stūrakmens ir viss, ko dāvā Latvijas zeme. Šī būs īstā vieta, kur terasē nesteidzīgi izbaudīt Valmiermuižas alus darītavā brūvētās garšas un brangas alus uzkodas, kā arī Valmiermuižas kūkmeistares ceptos gardumus. Savukārt tirgotavā meklējami gan dažādi Valmiermuižas brūvējumi, gan arī citu meistaru darinājumi. Par latviskās alus kultūras daudzināšanu.Līdz ar Valmiermuižas alus darītavu atdzimst arī tās kultūrvēsturiskais centrs. Ciemošanās laikā var iepazīt muižas vēsturi un alus darīšanas procesu, sākot no dabīgām izejvielām, līdz gatavam produktam. Brūža apskati papildina dzīvā alus degustācija un stāsti par latviešu tradicionālo svētku dzērienu. |
|
Latvija
TuraidasSaimniecībā no melisas, avenēm, biškrēsliņiem, raspodiņiem, ceļtekām un liepu ziediem taisa zāļu tējas un tēju maisiņus (suvenīri, dāvanas), bet bišu dravā top medus. Saimniece stāsta par dzīvi laukos un vada izglītojošas ekskursijas par ārstniecības augiem, biškopību, māca veidot zedeņu žogus, piedāvā Turaidu produkciju un degustācijas. Saimniecība ir ieguvusi bioloģiskās saimniekošanas sertifikātu, tādēļ liela uzmanība tiek pievērsta veselīga dzīvesveida popularizēšanai. Klientiem pieejamas šādas tējas: aveņu, upeņu, liepu ziedu, vīgriežu, pelašķu, bērzu lapu, baltās panātres u.c. tējas. Saimniecībā izveidots arī bio veikaliņš "Bites", kurā pieejama Turaidu produkcija. Par tradicionālo amata prasmju – zedeņu žoga pīšana uzturēšanu un daudzināšanu. Bioloģiskā saimniecība, kur līdztekus tēju un medus ražošanai saimnieki saglabājuši senu amatniecības tradīciju – žogu pīšanu. Kā izejmateriālu izmanto kārklus, kas aug lauku un grāvmalās. Saimnieki apmeklētājiem rāda – kā veidot zedeņu žogus, organizējot meistarklases. Saimnieces Zigrīdas pītais žogs ir apskatāms arī Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā. |
|
Latvija
Pie Andra PitragāBrīvdienu namiņš "Pie Andra Pitragā" atrodas Dundagas novada Kolkas pagasta Pitraga ciemā "Krogu" mājās. Gan brīvdienu namiņš, gan kempinga laukums atrodas klusa meža ielokā, netraucētā atmosfērā no pārējās apkārtnes tikai kādus 800 m no jūras piekrastes. Kempinga laukumā var uzņemt ap 50 teltīm un 3 treileriem. Ir arī iespēja aplūkot visdažādākos senatnīgo žogu veidus vienuviet, kā arī pastaigāties pa 1 km garo meža taku. Par Lībiešu krasta kultūrvides saglabāšanu un daudzināšanu – lībiešu žogi. Unikāla un privāti veidota žogu kolekcija, kas atspoguļo ~ 20 Lībiešu krastam raksturīgos piekrastes žogu veidus. Saimnieks 3 gadu laikā būvējis žogus, pēc senām fotogrāfijām, pētot lībiešu krasta apbūves tradīcijas. Te apmeklētāji var arī piedalīties zivju (butes, arī vējzivis un brekši) kūpināšanā, degustēt produkciju un noklausīties stāstījumu par piekrastes zvejniecības tradīcijām. Teritorijā atrodas arī brīvdienu namiņš un kempinga laukums. |
|
Latvija
Ķoņu dzirnavasViesu māja pirms ~180 gadiem celtās dzirnavās, 7km no Rūjienas, Rūjas upes krastā. Viesiem piedāvā ne tikai istabiņas omulīgai atpūtai, bet arī telpas svinībām, ekskursijas un tematiskos pasākumus. Dzirnavās joprojām tiek malti graudi un pārstrādāta vilna. Par tradicionālo amatu prasmju uzturēšanu. Saimnieko: Mirdza un Ilgonis Čākuri Viena no retajām vietām, kur darba kārtībā saglabājušās 19. gs. Latvijas mašīnfabrikā „Šūberts Rudzīts & b-dri” ražotā vilnas plucināmā un kāršamā iekārta, Vācijā ražota unikāla vērpšanas iekārta un graudu malšanas dzirnavas. Izsekojama vilnas pārstrādes gaita uz 100 gadus senām iekārtām, darinot segas un spilvenus, kas pildīti ar aitas vilnas polsterējumu (roku darbs) un suvenīrus, ko var iegādāties. Saimnieki organizē latviešu gadskārtu svinības - Mārtiņdienu, Saulgriežus un agrākiem laikiem tik ierastās vakarēšanas ar ūdenskliņģeru cepšanu. |
|
Latvija
IevlejasDivi brīvdienu namiņi un lauku pirts Sakas upes krastā netālu no Pāvilostas. Pirts ēkā ir neliela kamīnzāle līdz 20 personām un 2 istabas nakšņošanai. Dīķī starp ūdensrozēm - saliņa ar dārza kamīnu. Jūra un klusa pludmale 8km. Ekskursijas pa Sakas novadu. Saimnieki paši cep īstu lauku maizi, kuru ir iespējams nobaudīt. Par maizes cepšanas latviskās tradīcijas uzturēšanu un daudzināšanu. “Ievlejās” jau ir senas maizes cepšanas tradīcijas. Saimniece ar malku kurinātā klona krāsnī cep rudzu saldskābo maizi, kurai tuvākā un tālākā apkaimē ir daudz piekritēju. Ceptuve ir atvērta apmeklētājiem. Īpaši to iecienījušas skolu ekskursijas. Apmeklētāji var paši piedalīties kukulīša veidošanā, apskatīt muzeju un iepazīt maizes cepšanas tradīcijas ar mīklu, tautasdziesmu un dažādu spēļu palīdzību. Izmanto pašu saimniecībā ražotos graudus. |
|
Latvija
LIELA MUIŽADzīvesprieka akadēmija "Liela muiža!", kurā nodarbojas ar mucu, karsto kubulu, mēbeļu, kāpņu, durvju u.c. saimniecībā noderīgu priekšmetu izgatavošanu, vasaras sezonā piedāvā nakšņošanas iespējas viesu namā. Viesu nama pirmajā stāvā atrodas zāle pasākumiem 30-35 cilvēkiem, ar malku kurināma pirts un labi aprīkota virtuve (telpu īre un pirts tiek piedāvāta visu cauru gadu). Nakšņošana otrajā stāvā - 1 astoņvietīga istaba un 5 divvietigas istabas. Viesi var vērot mucas izgatavošanas procesu no sākuma līdz gatavam produktam, kā arī paši piedalīties mucu izgatavošanā. |
|
Latvija
VĒJAVASKlusā vietā 300 no jūras pie Svētupes grīvas atrodas Vējavas. Tur jūs varat apmesties lauku mājā, klētiņā, ābeļdārza vai lauku namiņos. Visas naktsmītnes ir labiekārtotas un mājīgas. Brīvdienu mājas rīcībā ir kamīnzāle 20 personām, aprīkota virtuve katrā ēkā, lapene 50 personām. Jūs priecēs īsta lauku pirts ar lapu slotiņām, bet veldzēs - dīķis pagalma vidū. Aktīviem tūristiem piedāvājam nakšņošanu vasaras tipa istabā, kā arī telšu vietas ar autostāvvietu Svētupes krastā. “Vējavas” atrodas Rīgas jūras līča piekrastes Vidzemes jūrmalā, Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. “Vējavas” ir izbijusi zvejnieka viensēta ar savu kultūrvēsturi, auru un burvību. Dažāda lieluma grupām piedāvā došanos jūrā ar zvejnieku laivu un piekrastes zvejas gaitas vērošanu. Sarunas ar zvejniekiem, stāsti par nēģiem un zvejnieku dzīvi. Uz Svētupes taisītais nēģu tacis atšķiras no Salacas tačiem pēc uzbūves un zvejas principiem. Sezonas laikā kūpina un gatavo gardus nēģus. Paralēli iespējams noskatīties filmu par nēģu zveju.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par piekrastes zvejnieku tradīciju uzturēšanu |
|
Latvija
Cēsu maize"Cēsu maize" atrodas pašā Cēsu sirdī, Rīgas ielā 18. Gatavo maizi no Latvijā bioloģiski audzētiem graudiem un ar dabīgo ieraugu. Piedāvājumā ir tādi produkti kā: Plēkšņu kviešu (spelta) pilngraudu maize, Kviešu pilngraudu maize ar saulē kaltētiem tomātiem un olīvām, Kailgraudu miežu "IRBE" rupjo miltu maize un Plēkšņu kviešu (spelta) saldā maize. Apmeklētājiem ir iespēja piedalīties maizes degustācijā, iegūt vērtīgu informāciju par tās cepšanu, graudaugiem, vēsturi, ieraugu, u.c. Par speltas maizes daudzināšanuMīklas gatavošanas procesā saimnieks Agnis Elperis kā izejvielu izmanto plēkšņu kviešu jeb speltas graudus, kas ir viena no senākajām pasaules graudaugu kultūrām. Ceptuvē izmanto Latvijā bioloģiski audzētus graudus un dabīgo ieraugu. Šeit var iegādāties speltas pilngraudu, speltas saldo, miežu rupjmaizi u.c. maizes veidus. Apmeklētāji var iepazīst maizes cepšanas procesu un degustēt to. |
|
Latvija
Rokdarbnieku kopa "Paukers"Kopā darbojas jau no 1996. gada. Tās dalībnieki ada zeķes, cimdus, šalles, džemperus, izšuj dīvāna spilvenus, sedziņas, galdautus, apglezno šalles, kaklasaites, auž segas, dvieļus, grīdas celiņus, grāmatzīmes, tamborē rotaļlietas, apģērbu, sedziņas, kā arī darina pinumus un koka izstrādājumus, demonstrē sklandraušu cepšanas procesu un gatavo tējas. Paukeriešu adītājas darināja cimdus NATO samita viesiem Rīgā. Apmeklētāji var apskatīt izstrādājumus, mācīties rokdarbus, cept sklandraušus un paši gatavot tēju maisījumus. Piedāvā ekskursiju pa atjaunoto Ances muižas pili. Par Ances amatu prasmju daudzināšanu„Paukerieši” Līgas Grīnbergas vadībā saimnieko Ances muižas kungu māju, kurā rāda, - kā ada zeķes, cimdus, šalles, džemperus, izšuj dīvāna spilvenus, sedziņas, galdautus, apglezno šalles, auž segas, dvieļus, grīdas celiņus, grāmatzīmes, tamborē rotaļlietas, darina pinumus un koka izstrādājumus, kā arī demonstrē sklandraušu gatavošanas procesu. |
|
Latvija
Podnieks Staņislavs ViļumsMāla darbus apdedzina melnā (svēpētajā) tehnikā un strādā ar Latgalē rakto mālu. Darbu tapšanas procesā neizmanto industriālās iekārtas, cepli kurina ar malku. Demonstrē trauku tapšanu uz kājminamās podnieka ripas un stāsta par apdedzināšanas procesu. Apmeklētāji var darboties ar mālu un iegādāties darbus. Par latviskas sētas uzturēšanu un podniecības kā tradicionālas amata prasmes daudzināšanu
|
|
Latvija
Biedrība „Etniskās kultūras centrs „Suiti””Suitu mantojuma krātuvē piedāvā apskatīt pastāvīgu suitu tautas tērpu ekspozīciju, saņemt skaidrojumu par tautas tērpu un ietērpties tajā. Tie, kas vēlas paši darināt suitu tērpus, var saņemt vērtīgus padomus un konsultācijas. Biedrība piedāvā omulīgu tikšanās vietu un mūsdienīgi aprīkotu telpu semināriem, dažāda veida apmācībām. Par suitu tradīciju uzturēšanu un daudzināšanuEtniskās kultūras centra veidotajā krātuvē var iepazīt pastāvīgu suitu tautas tērpu ekspozīciju un ietērpties tajā. Tie, kas vēlas paši darināt suitu tērpus, var saņemt vērtīgus padomus. Biedrība Daces Martinovas vadībā organizē starptautisko Burdona festivālu, Suitu kāzas un aktīvi vada suitu kultūras un sabiedrisko dzīvi, iepazīstinot ar to ne tikai Latvijas, bet arī ārvalstu interesentus. |
|
Latvija
Āraišu vējdzirnavasĀraišu vējdzirnavas atrodas apkaimes augstākajā vietā ar skaistu skatu. Latvijā vienas no retajām holandiešu tipa vējdzirnavām (1852. g.), kas atrodas darba kārtībā. Piedāvā iemēģināt roku graudu malšanā. Katru gadu jūlija pēdējā svētdienā svin Jēkabus – jaunrudzu maizes svētku dienu. Piedāvā Dzirnavnieka pusdienas no produktiem, kas var būt ražoti no vējdzirnavās pārstrādātiem graudiem. Baudīt ēdienus autentiskā vidē - Dzirnavās. Par latviskās arhitektūras vērtību saglabāšanu ainavā. Par latvisko ēdienu - maizes daudzināšanu. Atrodas apkaimes augstākajā vietā ar skaistu skatu - var redzēt Āraišu baznīcu, mācītājmuižu un Āraišu ezeru ar seno Latgaļu mītni - Ezerpils. Latvijā vienas no retajām holandiešu tipa vējdzirnavām (1852. g.), kas atrodas darba kārtībā. Šobrīd darbojas kā muzejs, kur četros stāvos var izsekot kā agrāk mala graudus, kā arī izmēģināt savas prasmes graudu malšanā. Katru gadu svin Jēkabus – jaunrudzu maizes svētku dienu. Te var pasūtīt Dzirnavnieka pusdienas – miežu miltu putru ar gaļas mērci, plānās pankūkas, kefīru, zāļu tējas. |
|
Latvija
Skrīveru mājas saldējumsĢimenes uzņēmums (izveidots 2006. gadā) no pašu izaudzētiem augļiem un ogām gatavo mājas saldējumu. Taisa gan klasiskos – plombīra, krējuma, jogurta saldējumus un sorbertus, gan arī mūsdienu modernās virtuves „brīnumus” – brētliņu, zilā siera, mārrutku un kartupeļu saldējumu ar tomātu mērci. Līdz šim pagatavotas 80 dažādas saldējumu receptes. Iepriekš piesakoties, var doties ekskursijā un izzināt visu par saldējuma gatavošanu no pašiem pavāriem. Kafejnīcā iespējams nobaudīt vairākus saldējumu ēdienus - katru ar citu saldējuma piedevu. Kafejnīcā ar prieku uzņem arī četrkājainos draugus! Īpašais ēdiens: Mārrutku saldējums ar siļķi. Ģimenes uzņēmums, kas izveidots 2006. gadā, no pašu izaudzētiem augļiem un ogām gatavo mājas saldējumu. Taisa gan klasiskos – plombīra, krējuma, jogurta saldējumus un sorbertus –, gan arī mūsdienu modernās virtuves „brīnumus” – brētliņu, zilā siera, mārrutku un kartupeļu saldējumu ar tomātu mērci. Līdz šim pagatavotas 80 dažādas saldējumu receptes. Vienīgā vieta Latvijā, kur piedāvā piecus ēdienus – katru ar citu saldējuma piedevu.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par latvisku pārtikas amatniecību |
|
Latvija
Kokļu meistars Andris RozeViens no retajiem Latvijas kokļu meistariem, kas pats taisa kokles un palīdz tās izgatavot citiem, organizējot meistarklases. Izgatavo arī citus latviešu tradicionālos mūzikas instrumentus, stāsta par tiem, demonstrē, konsultē, kolekcionē un vāc vēsturisku informāciju. Darbojas Drabešu Amatu mājā, kur interesenti var apgūt tradicionālos amatus – aušanu, ādas apstrādi, filcēšanu, podniecību, mūzikas instrumentu būvi. Par tradicionālo mūzikas instrumentu gatavošanas un spēlēšanas prasmēm |
|
Latvija
Zivju kūpināšana "Pie Andra Pitragā"Apmeklētāji var piedalīties zivju (butes, arī vējzivis un brekši) kūpināšanā, degustēt produkciju un noklausīties stāstījumu par piekrastes zvejniecības tradīcijām. Sētā apskatāmi ~20 lībiešu sētām raksturīgie žogu veidi. Par lībiešu krasta kultūrvides saglabāšanu un daudzināšanu – lībiešu žogi Unikāla un privāti veidota žogu kolekcija, kas atspoguļo ~ 20 Lībiešu krastam raksturīgos piekrastes žogu veidus. Saimnieks 3 gadu laikā būvējis žogus, pēc senām fotogrāfijām, pētot lībiešu krasta apbūves tradīcijas. Te apmeklētāji var arī piedalīties zivju (butes, arī vējzivis un brekši) kūpināšanā, degustēt produkciju un noklausīties stāstījumu par piekrastes zvejniecības tradīcijām. Teritorijā atrodas arī brīvdienu namiņš un kempinga laukums. |
|
Latvija
Piebalgas medus"Piebalgas medus" atrodas Vecpiebalgas novadā, nogriežoties no autoceļa Cēsis–Vecpiebalga–Madona (P30). Biškopība, apiterapija un stāstījums "Par un ap bitēm". Biškopības produkcijas degustācija un iegāde. Apmeklētājiem ir pieejama sveču darbnīca. Īpaši ar to, ka dravo tikai ar Latvijas stāvstropiem. Par biškopības prasmju daudzināšanu
|
|
Latvija
Limbažu TīneSIA "Limbažu Tīne" ir vilnas pārstrādes uzņēmums ar senām mājas tekstila tradīcijām, kas dibināts jau 1914. gadā. Šobrīd uzņēmumā tiek ražota vilnas dzija, austi augstvērtīgi vilnas un linu audumi, segas, parklāji, pledi, galdauti, dvieļi, lakati un citi tekstilizstrādājumi. Limbažu Tīne ražo etnogrāfiskos audumos pēc autentiskajām Baltijas reģiona kultūrvēsturiskā mantojuma paraugiem. Par tradicionālo amatu prasmju uzturēšanu
|
|
Latvija
Saldus maiznieksSIA “Saldus Maiznieks” ir ģimenes uzņēmums otrajā paaudzē, kas kopš 1992. gada cep rudzu rupjmaizi, dažādus konditorejas izstrādājumus un ķiploku grauzdiņus. Kopā ar 25 maizniekiem ik dienu tiek saražotas vismaz divas tonnas ar maizi, kuru gatavo ar plaucējumu un dabīgo ieraugu. Uzņēmums piedāvā interaktīvas ekskursijas maizes ceptuvē, kuru laikā apmeklētāji iejūtas maizes cepēju lomā – dodas uz maizes cehu un strādā darbus, kas ir atbilstoši viņu vecumam – sijā miltus, ņem laukā maizi no krāsns, formē maizes kukulīšus, degustē ieraugus, plaucējumus un citas maizes sastāvdaļas. Tāpat tiek iepazīta gan maizes vēsture, gan uzņēmuma attīstības gaita. Ekskursijas beigās notiek produktu degustācija. Tāpat pieejama īpaša meistarklase (5-8 cilvēki), kuras laikā tiek izcepta trīs veidu maize (baltmaize, rupjmaize, saldskābmaize), kura paliek apmeklētāju īpašumā. Meistarklases un ekskursijas vada maiznieka amata zellis Kristīne Kriņģele. Produkciju iespējams iegādāties gan ceptuvē, gan visos veikalos Kurzemē. Par maizes tradīciju daudzināšanuSIA “Saldus Maiznieks”, kas dibināts 1992. g., ir ģimenes uzņēmums, kurā ik dienas saražo ap 2 tonnas rudzu maizes, kuru gatavo, plaucējot un dabīgo ieraugu. Uzņēmums piedāvā ekskursijas, kuru laikā apmeklētāji iejūtas maizes cepēju lomā. Ekskursijas vada Latvijas Amatniecības kameras maiznieka amata zellis Kristīne Kriņģele. |
|
Latvija
Zemnieku saimniecība "Klimpas"Zemnieku saimniecības laukos ganās vairāk nekā pusotrs simts aitu. Uzcelta teķu nobarošanas stacija, tiek organizētas dzīvnieku izsoles un Aitu dienas. Saimnieks vada ekskursijas, piedāvā šķirnes aitu un aitkopības produkcijas iegādi. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Tradicionālās aitkopības amatniecību un saglabāšanu. 1975. gadā kolhozā „Uzvara” uzsāka brīvdabas muzeja izveidi ar mērķi - saglabāt tipisku Zemgales zemnieku saimniecību, kāda vēsturiskajā novadā bija raksturīga 20. gs. pirmajā pusē. Uz muzeju atveda un no jauna uzcēla dzīvojamo māju, riju, divas klētis, kūti un smēdi. Ēkās izvietoja tām raksturīgos darbarīkus, mēbeles, sadzīves priekšmetus, fotomateriālus u.c. liecības. Vēsturisko ēku komplekss, kas atrodas Mūsas upes kreisā krastā, apskatāms individuāli, vai gida pavadībā. |
|
Latvija
Brīvdienu māja "Vējavas"Dažāda lieluma grupām piedāvā došanos jūrā ar zvejnieku laivu un piekrastes zvejas gaitas vērošanu. Uz Svētupes taisītais nēģu tacis atšķiras no Salacas tačiem pēc uzbūves un zvejas principiem. Sezonas laikā kūpina un gatavo gardus nēģus. “Vējavas” atrodas Rīgas jūras līča piekrastes Vidzemes jūrmalā, Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. “Vējavas” ir izbijusi zvejnieka viensēta ar savu kultūrvēsturi, auru un burvību. Dažāda lieluma grupām piedāvā došanos jūrā ar zvejnieku laivu un piekrastes zvejas gaitas vērošanu. Sarunas ar zvejniekiem, stāsti par nēģiem un zvejnieku dzīvi. Uz Svētupes taisītais nēģu tacis atšķiras no Salacas tačiem pēc uzbūves un zvejas principiem. Sezonas laikā kūpina un gatavo gardus nēģus. Paralēli iespējams noskatīties filmu par nēģu zveju.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par piekrastes zvejnieku tradīciju uzturēšanu |
|
Latvija
Liepājas Amatnieku namsVienreizēja iespēja vērot vienkopus dažādus amatniekus (dzintara apstrādātāji, rotkaļi, audējas, šuvējas u.c.) darbībā un iegādāties meistaru darbus. Apskatāmas pasaules garākās dzintara krelles (123 m, 19 kg!), kas taisītas no pilsētas iedzīvotāju dāvinātajiem dzintara gabaliņiem. Bērniem organizē radošās darbnīcas. Par latvisko amata prasmju daudzināšanu.Biedrība „Saiva” Liepājas amatnieku namā saimnieko kopš 2011. gada. Biedrībā darbojas dažādu jomu vietējie amatnieki, kas, kopjot latviskās amatu tradīcijas, darina tautas tērpus, keramikas darbus, metāla un dzintara rotas, ādas izstrādājumus, gleznas un pašdarinātas lelles no dabiskiem materiāliem. Liepājas amatnieku namā katram amatniekam ir sava „celle”, kurā apmeklētāji var iet, skatīties, mācīties, iegūt padomu un iegādāties suvenīrus. |
|
Latvija
Podnieks Aivars Ušpelis, gleznotāja Vēsma UšpeleAtraktīvais amatnieks ir viens no "Pūdnīku skūlas" podniekiem, kas izmanto senču uzkrātās zināšanas. Darbnīcā "Malny Wylky" var redzēt tradicionālo darbu tapšanas procesu no virpošanas ar kājminamo virpu līdz to apdedzināšanas bedres tipa malkas ceplī svēpējuma tehnikā. Darbu apskate un iegāde. Vēsma Ušpele savukārt glezno eļļas tehnikā un parādīs savus darbus. Par tradicionālas amata prasmes uzturēšanu - podniecība. Saimnieko: Aivars un Vēsma Ušpeļi Atraktīvais mākslinieks ir viens no Pūdnīku skūlas četriem keramiķiem un savā darbā izmanto senču uzkrātās zināšanas. Darbnīcā apmeklētāji var redzēt keramikas veidošanu no virpošanas līdz to apdedzināšanai malkas ceplī. Mākslinieka darbu ekspozīcijas apskate, darbu iegāde. Iespēja iegādāties darbus un darboties pašiem. Apskatāma arī tuvākā apkārtnē savākto seno gludekļu un lauku sētas saimniecības priekšmetu kolekcija. Vēsma glezno eļļas tehnikā un parādīs savus darbus. |
|
Latvija
SidrabiņiKrogs „Sidrabiņi” atrodas Rīgas – Tallinas ceļa malā, netālu no Jelgavkrastiem. Tas iekārtots, atjaunojot vēsturisku koka ēku. Blakus krodziņam izveidots gaļas pārstrādes cehs, kurā top pašu kūpināti gaļas izstrādājumi. Viesiem galdā tiek celti tādi gardi ēdieni kā bukstiņu putra ar čurkstinātu pašu kūpinātu cūkas krūtiņu, pašmāju pelēkie zirņi, putraimdesa ar ceptu speķi un āboliem, pašu kūpināts, sutināts cūkas stilbs ar sinepēm, mārrutkiem un tepat uz vietas skābētiem, štovētiem kāpostiem. Par latviskās virtuves mūsdienīgu piedāvājumu
|
|
Latvija
KurzemniekiSaimniecība atrodas ļoti skaistā vietā - Talsu pauguraines rietumu nogāzē, no kuras paveras skats uz Talsiem un to apkaimi. Atvērta saimniecība, kurā audzē un pārstrādā ābolus (žāvēti, ābolu čipsi, sulas). Viesus gaida izzinoša ekskursija, produkcijas iegāde un degustācija. Atrodas īpaši aizsargājamā dabas teritorijā – Talsu pauguraines dabas parkā. Vasaras sezonā ceļotājiem piedāvā telšu vietas. Rāda, kā veidot augļkoku vainagu. Saimniecības dārzos, kas plešas Talsu pauguraines nogāzēs, ir savāktas dažādas ābeļu šķirnes - saimniece veido un attīsta vietējo šķirņu kolekciju. Pie saimniecības uzstādīts arī informatīvs stends, kas iepazīstina ar Talsu pauguraines dabas parka nozīmīgākajām vērtībām. Saimniecības teritorijā tiek piedāvāta svinību un ceremoniju vieta; pieejama stikla oranžērijas un teritorijas noma pasākumiem. Piedāvājums jaunlaulātajiem - ābeles stādīšana “Kurzemnieku” paradīzes dārzā, foto sesijas. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: augļkopības tradīciju kopšanu. Saimnieki Egita un Sandis dalās pieredzē par Latvijas augļkopības ražošanas procesu, dārza darbiem, dzimtas vēsturi un ikdienas darbu Latvijas laukos. Saimniecība tapusi pagājušā gadsimta 80. – 90. gados – t.s. „Breša zemnieku” laikos. Saimniecības ēka un kūts būvēta ar pussļaupumiem galos, ņemot vērā Kurzemes arhitektūras tradīcijas. Saimnieki uzsākuši tradicionālo Latvijas ābeļu šķirņu brīvdabas kolekcijas veidošanu. |
|
Latvija
Gunāra Igauņa senlaiku mūzikas instrumentu darbnīcaApskatāma plaša seno mūzikas instrumentu kolekcija. Apmeklētājiem piedāvā noklausīties stāstus par instrumentu vēsturi un izgatavošanas procesu. Viesi var iesaistīties muzicēšanā, kā arī pasūtīt un iegādāties pašdarinātus instrumentus. Iepriekš piesakot, var noklausīties Igauņu ģimenes kapelas koncertprogrammu. Par tradicionālās muzicēšanas un mūzikas instrumentu daudzināšanu. Saimnieko: Gunārs Igaunis Apskatāma plaša seno mūzikas instrumentu kolekcija. Apmeklētājiem piedāvā noklausīties stāstus par instrumentu vēsturi un izgatavošanas procesu. Viesi var iesaistīties muzicēšanā, kā arī pasūtīt un iegādāties pašdarinātus instrumentus. Iepriekš piesakot, var noklausīties Igauņu ģimenes kapelas koncertprogrammu.
Amats - Seno mūzikas instrumentu gatavošana |
|
Latvija
Podnieks Valdis PauliņšAtraktīvais podnieks aicina ciemos, piedāvā ekskursiju, darba demonstrāciju, apmeklētāju līdzdalību keramikas izstrādājumu tapšanas procesā, kā arī aicina interesentus uz cepļa atvēršanu. Podnieka izstrādājumu iegāde. Valda Pauliņa keramika ar savām gadsimtus ilgajām tradīcijām, novadam raksturīgajām formām un rotājumiem devusi lielu ieguldījums vietējā sabiedrībā. Viņa prasme cildināt un stāstīt par keramiku gan lieliem, gan maziem liek ieraudzīt pagātnes stiprās tradīcijas un Latgales kultūru. Te ir iespēja iepazīt keramikas tapšanas procesu no sākuma līdz beigām, kā arī izmēģināt roku podu darināšanā un piedalīties cepļa kurināšanā. Var iegādāties dažāda veida keramikas izstrādājumus, suvenīrus, dārza keramiku. Darbošanās individuāli, ģimenēm, skolēniem un lielām grupām.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par tradicionālas amata prasmes daudzināšanu - podniecība |
|
Latvija
Zirgu sēta "Untumi""Untumos" uztur un atjauno zirgu ganāmpulku, kā arī iegādājas zirgus, kuri atbilst vēsturiski veidotās Latvijas zirgu šķirnes prasībām. Te var iegūt jāšanas iemaņas instruktora pavadībā ierobežotās platībās un apvidū. Vasarās piedāvā vizināšanos ratos, ziemā – pajūgā. Zirgus izmanto kāzās u.c. svinīgos pasākumos. “Untumos” uztur un atjauno zirgu ganāmpulku, kā arī iegādājas zirgus, kuri atbilst vēsturiski veidotās Latvijas zirgu šķirnes prasībām. Te var iegūt jāšanas iemaņas instruktora pavadībā ierobežotās platībās un apvidū. Vasarās piedāvā vizināšanos ratos, ziemā – pajūgā. Zirgus izmanto kāzās u.c. svinīgos pasākumos.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par zirgkopības tradīcijas uzturēšanu |
|
Latvija
Biedrība "Ūdenszīmes", Pļavu muzejs KaldabruņāJēkabpils novada Kaldabruņas ciemā, kādreizējās Kaldabruņas pamatskolas saimniecības telpās, ko tagad apsaimnieko biedrība “Ūdenszīmes”. Pļavas muzeja ekspozīcija ir veidota līdzībā ar cilvēka dzīves ciklu, tajā apskatāma un piedzīvojama Smilgu ekspozīcija, Bērnības gaismas objekts, Kaldabruņas Māras josta ozola dobumā, Vārdnieku vainags, Pūra vainags, Aizsargājamo un retāk sastopamo augu ekspozīcijas. Par pļavu daudzināšanuBiedrība “Ūdenszīmes” un tās vadītāja Ieva Jātniece apsaimnieko kādreizējo Kaldabruņas pamatskolu, kura telpās izveidojusi Pļavas muzeja ekspozīciju. Viens no biedrības organizētajiem ikgadējiem pasākumiem ir „Siena dienas” skolas ābeļdārzā. Šajā laikā notiek radoši plenēri, kuru laikā tiek iepazīta Latvijas pļavu daudzveidība, bet no siena un augiem darināti mūsdienīgi mākslas darbi. |
|
Latvija
Latgolys šmakovkaMalnavas muižas vēsturiskā šmakovkas dedzinātava (1827. g.) apmeklētājus uzņem no 2016. gada. Viesiem tiek piedāvātas ekskursijas un degustācijas pēc iepriekšējas pieteikšanās. Pieejama arī muižas, parka un Hitlera bunkuru apskate, tūrisma informācija par apskates objektiem Latgalē. Uzņēmums ražo arī sidru "Malnovys uobuļu sidrs" un ābolu kalvadosu. Iespējama produkcijas iegāde uz vietas. Par latgaliešu dzēriena “šmakovka” tradīcijas uzturēšanu
|
|
Latvija
Uģa Puzuļa keramikas darbnīcaVienīgais Alūksnes novada keramikas amata meistars, kurš veido Vidzemei raksturīgās podniecības formas ar Latgales krāsu gammu. Darbnīcā ir iespēja iepazīties ar keramiķa darbiem un ieklausīties stāstos par pirmajiem darinājumiem. Katrs interesents varēs atklāt sevī jaunas prasmes un talantu, līdzdarbojoties māla veidošanā, apgleznošanā un dedzināšanā. Darbnīcā iespējams iegādāties keramiķa darinātos māla izstrādājumus. Uģis Puzulis ir saņēmi kultūras zīmi “Latviskais mantojums”- par podniecības kā tradicionālas amata prasmes daudzināšanu. Par podniecības kā tradicionālas amata prasmes daudzināšanu
|
|
Latvija
Mikjāņu sētaAtpūtas vieta atrodas Dienvidkurzemes vēsturiskajā Papes Ķoņu ciemā. Naktsmītne – klēts, vēsturiska ēka ar niedru jumtu, pielāgota dzīvošanai vēlā pavasarī/vasarā/agrā rudenī. 3 istabiņas + neliela priekštelpa un virtuve divos stāvos. Piemērota 8 cilvēkiem. Ideāla vieta radošām nometnēm, plenēriem, meistardarbnīcām un citām aktivitātēm. Telšu vietas, kur var uzņemt līdz 80 cilvēkiem. Mikjāņu sēta sadarbībā ar Rucavas tradīciju klubu interesentu grupām piedāvā iespēju baudīt vietējos tradicionālos ēdienus iepriekš vienojoties - „siļķi uz ogles”, balto sviestu ar vārītu kartupeli, riezu, zivju zupu, u.c Piedāvājums pieejams tikai grupām, iepriekš piesakoties. Par latvisku sētu un arhitektūru. Viens no diviem Latvijas zvejniekciemiem, kas līdz mūsdienām (cik tas iespējams) saglabājis autentisku elpu. Te atrodas Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja filiāle “Vītolnieki” ar senu zvejnieku sētu. Šobrīd ciemā notiek aktīva mūslaiku ēku būvniecība, tādēļ tas ar katru dienu zaudē savu mazskartību. |
|
Latvija
Zemnieku saimniecība "Ozoliņi"Saimniecībā "Ozoliņi" ražo ekoloģiskas tējas. Zīmols "Lauku tējas" jau vairāk kā 17 gadus ir pieejams veikalu plauktos. Saimniece turpina senču zināšanu pielietojumu mūsdienās, vācot tējas un gatavojot tās pēc senām metodēm, izmantojot fermentāciju - sutināšanu. Piedāvā izzinošas ekskursijas dabā un tēju iegādi. Labprāt dalās ar gadu gaitā iegūtām zināšanām, vadot seminārus un organizējot tēju darbnīcas. Par zāļu tēju vākšanas latviskās tradīcijas uzturēšanu un daudzināšanu. Šī ir viena no pirmajām vietām, kur pēc neatkarības atjaunošanas sāka ražot tējas, izmantojot Latvijas savvaļas un dārzā audzētos augus. Saimnieki organizē seminārus un tēju darbnīcas. Tūristi var aplūkot saimniecību, noklausīties stāstījumu par tēju veselīgo ietekmi un iegādāties šeit saražoto produkciju. |
|
Latvija
Ķoņu dzirnavasDarba kārtībā saglabājušās 19. gs. Latvijas mašīnfabrikā „Šūberts Rudzīts & b-dri” ražotā vilnas plucināmā un kāršamā iekārta, Vācijā ražota unikāla vērpšanas iekārta un graudu malšanas dzirnavas. Izsekojama vilnas pārstrādes gaita uz 100 gadus senām iekārtām, kur darina segas un spilvenus, kas pildīti ar aitas vilnas polsterējumu (roku darbs) un suvenīrus, ko var pasūtīt un iegādāties. Piedāvā ekskursijas, cep maizi. Par tradicionālo amatu prasmju uzturēšanu. Saimnieko: Mirdza un Ilgonis Čākuri Viena no retajām vietām, kur darba kārtībā saglabājušās 19. gs. Latvijas mašīnfabrikā „Šūberts Rudzīts & b-dri” ražotā vilnas plucināmā un kāršamā iekārta, Vācijā ražota unikāla vērpšanas iekārta un graudu malšanas dzirnavas. Izsekojama vilnas pārstrādes gaita uz 100 gadus senām iekārtām, darinot segas un spilvenus, kas pildīti ar aitas vilnas polsterējumu (roku darbs) un suvenīrus, ko var iegādāties. Saimnieki organizē latviešu gadskārtu svinības - Mārtiņdienu, Saulgriežus un agrākiem laikiem tik ierastās vakarēšanas ar ūdenskliņģeru cepšanu. |
|
Latvija
Lauku maizes cepšana, "Ievlejas"Saimniece ar malku kurinātā klona krāsnī cep īstu Latvijas lauku rudzu maizi. Rudzu saldsskābā maize tiek cepta pēc dzimtas īpašumā esošas senas receptes, no īstiem rudziem, kuri tiek izaudzēti pašu saimniecībā, ar bioloģisko saimniekošanu. Mīklu gatavo no rudzu vai kviešu miltiem, sāls, cukura, ķimenēm un dabīga ierauga. Apmeklētāji var vērot un piedalīties maizes cepšanā, degustēt un iegādāties to, kā arī apskatīt muzeju. Par maizes cepšanas latviskās tradīcijas uzturēšanu un daudzināšanu. “Ievlejās” jau ir senas maizes cepšanas tradīcijas. Saimniece ar malku kurinātā klona krāsnī cep rudzu saldskābo maizi, kurai tuvākā un tālākā apkaimē ir daudz piekritēju. Ceptuve ir atvērta apmeklētājiem. Īpaši to iecienījušas skolu ekskursijas. Apmeklētāji var paši piedalīties kukulīša veidošanā, apskatīt muzeju un iepazīt maizes cepšanas tradīcijas ar mīklu, tautasdziesmu un dažādu spēļu palīdzību. Izmanto pašu saimniecībā ražotos graudus. |
|
Latvija
Salacgrīvas nēģu tačiViena no retajām vietām pasaulē, kur joprojām nēģus rūpnieciskā mērogā zvejo, izmantojot > 150 gadu senu metodi – taci, kas ir pāri upei uzcelta laipa ar murdiem. Uz Salacas ir trīs tači. Vietējā zvejnieka pavadībā var iepazīt zvejas procesu, nobaudīt un iegādāties uz vietas ceptus nēģus. Par latvisku amata prasmi - nēģu zveja.Salaca (un Svētupe) ir nominētas kā vienīgās vietas pasaulē, kur joprojām nēģus rūpnieciskā mērogā zvejo, izmantojot > 150 gadu senu metodi – taci (pāri upei uzcelta laipa ar murdiem, kopā – 3 tači). Vietējā zvejnieka pavadībā var izstaigāt taci, apskatīt zvejas procesu un nobaudīt uz vietas ceptus nēģus. |
|
Latvija
Ingrīdas Žagatas keramikas darbnīca "Cepļi"Amatniece no māla, akmens masas u.c. materiāliem veido traukus un dažādus interjera priekšmetus, apdedzinot tos atklātā uguns ceplī. Apmeklētāji var doties izzinošā ekskursijā, vērot amatnieci darbībā un paši pamēģināt roku krūzītes izvirpošanā. Aicina uz cepļa atvēršanu. Par latviskas podniecības tradīciju attīstīšanu. Podniecības darbnīcā no māla, akmens masas u.c. keramikas materiāliem tiek veidoti trauki un interesanti interjera priekšmeti. Podniece darbus apdedzina atklātā uguns ceplī. Ekskursija, podniecības darbu demonstrējumi, iespēja darboties pašam, dalība cepļa atvēršanā, pasūtījumi. |
|
Latvija
BitniekiSkaistā lauku sētā Ventspils novadā, netālu no jūras dzīvo ģimene, kura jau vairāk kā 40 gadus nodarbojas ar biškopību. Apmeklētāju vajadzībām uzbūvēts veikaliņš un degustāciju zāle. Dažādu ziedu medus, ziedputekšņu (arī medū), propolisa (arī medū), bišu maizes, vaska sveču un suvenīru iegāde. Biškopības produktu (t.sk. medus vīna) degustācija un ekskursija. Jaunums - Bišu Dziedinātava! Brīnišķīga iespēja uzlabot gan garīgo, gan fizisko veselību ar apiterapijas - bišu dziedinošā spēka ārstniecisko iedarbību. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR BIŠKOPĪBAS PRASMJU DAUDZINĀŠANU Saimnieki Ilmārs un Alita Gruguļi ar biškopību nodarbojas jau 40 gadus. Medus ieguvei tie izmanto tradicionālos Latvijas stāvstropus. Apmeklētāji ar tradicionālo biškopju apģērbu var doties un iepazīt dravu un bitenieka darbu. Dravā izstādīti arī agrāko laiku bišu stropi. Saimnieki stāsta par biškopības attīstību Latvijā un dalās savā pieredzē. |
|
Latvija
Mielasts zvejnieku sētā, restorāns "Otra puse"Ģimenes veidots un vadīts uzņēmums Ziemeļkurzemes piekrastē, kas piedāvā ieskatu zvejniecības un latviskā dzīvesstila tradīcijās. Tiek popularizēti vietējie produkti, kas nākuši no jūras un apkārtnes mežiem, sagatavojot un pasniedzot tos gan senās tradicionālās, gan mūsdienu latviešu virtuves interpretācijās. Piedāvājumā gan pastāvīga ēdienkarte, gan sezonāls piedāvājums. Pasākumu organizēšana grupām ''Mielasts zvejnieku sētā'' (piekrastes tradīcijas, zivju mielasts, izbrauciens ar zvejas laivām), kā arī baudāmas un izzinošas meistarklases ''Ražots Rojā'' (Rojas novada zivju pārstrādes uzņēmumu produkcijas un restorāna virtuves zivju ēdienu degustācijas un iespēja pašiem pagatavot), ''Nacionālās virtuves īpatnības'' (sezonālie latviešu ēdieni - zivis ( kūpināšana, nēģu sagatavošana u.c.), Jāņu siers, bukstiņputra, sklandu rauši u.c. pēc viesu vēlmēm un pieprasījuma), ''Reņģēdāju dzīres'' (zivs, tās sagatavošana, ēdienu pagatavošana un degustēšana),''Dižraušu dzīres'' (sklanda rausis - oriģinālās un inovatīvās versijas, to gatavošana, degustēšana). Piedāvājumā vietējo uzņēmumu produkciju - plašs zivju konservu klāsts, Sabiles vīns un sidrs, augļu un ogu sukādes, pašu saimniecībā spiesta EKO ābolu sula u.c. Par piekrastes zvejnieku tradīciju uzturēšanu. Viesus sagaida ar mūziku un “Dzimtenīti’’ dūšas uzlabošanai, kam seko brauciens ar zvejas laivām vai kuģi pa Rojas upi un jūru. Pēcāk tiek ieturēta maltīte ar ugunskurā vārītu zivju zupu, galda dziesmām un dejām. Zivju kūpināšanas vērošana un mielošanās, alus un bērzu sulas. Zvejnieku sievas stāsts par sklandraušiem (dižraušiem) un to gatavošanu, kā arī īss ievads zvejnieku aroda prasmēs. |
|
Latvija
Kalnu MedusBišu drava "Kalnu Medus" atrodas Vidzemes augstienē, un vasaras sezonā ir iespējams doties ekskursijā pa dravu, degustēt biškopības produktus, kā arī doties tējzāļu ievākšanas tūrē. Piedāvā svaigi sviestu dabīgu bioloģisku medu un plašu svaigu ziedputekšņu klāstu. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Biškopības tradīciju kopšanu. Bitenieks stāsta par bišu lomu dabas norisēs un cilvēka dzīvē, izmantojot tradicionālās dravošanas metodes un Latvijas stāvstropus. Ekskursantiem bitenieka apģērbā piedāvā iesaistīties dravas darbos – apsekot un apkopt saimes, naglot un stiepļot rāmīšus, kausēt vaska šūnas, kurināt dūmekli, izcelt rāmīšus no stropa, noņemt ziedputekšņus, izviest medu un iepildīt to burciņā. Iepazīstina ar sezonāliem savvaļas nektāraugiem. Produkcijas degustācija un iegāde. |
|
Latvija
Ragaciema sedumsĻoti interesants zvejniecības vēstures piemineklis. Sedumi ir kādreizējās zvejas laivu piestātnes, kurās zvejnieki cēla tīklu būdas un glabāja savu inventāru. Sedumiem bija arī sociāla loma – tajos pulcējās vīri, sprieda par turpmākajiem darbiem, bet sievas un bērni taroja tīklus (lasīja zivis ārā no tīkla, kad tas pilns ar lomu). Bigauņciema sedumu tīklu būdas laika gaitā ir ieskalotas jūrā, bet Ragaciema sedumi – daļēji gājuši bojā. Lapmežciemā esošie ir vislabāk saglabājušies. Viena no tīklu būdām ir atjaunota, bet pārējās atrodas ļoti sliktā stāvoklī. Tas varbūt ir arī iemesls, kādēļ, ejot gar jūras krastu, tām ir jāpievērš uzmanība un jāuztaisa kāda „vēsturiska" foto. Par zvejniecības amata prasmju atjaunošanu un uzturēšanu. Neliels zivju pārstrādes ģimenes uzņēmums, kas pārmantojis no senčiem zvejniecības amata prasmes un kas paaudžu paaudzēs Ragaciemā dzimuši, auguši un jūrā gājuši. Apskatei pieejams sedums (zvejas laivu piestātnes) un tīklu būdas, ko zvejnieki cēla inventāra uzglabāšanai. Sedumiem bija arī sociāla loma – tajos pulcējās vīri, sprieda par turpmākajiem darbiem, bet sievas un bērni taroja tīklus. Pēc x ģimenes iniciatīvas, arī mūsdienās, pēc iepriekšējas pieteikšanās, apmeklētājs var piedalīties zivju degustācijā, runāt ar īstiem zvejniekiem un iepazīt zvejniecības inventāru. |
|
Latvija
Latgales lauku sēta „Mežmalas”Latgales lauku sētas „Mežmalas” saimnieki izveidojuši interesantu
19. un 20. gs. sadzīves lietu, darbarīku un iekārtu kolekciju,
piedāvā tūristiem pašiem izmēģināt roku skalu grozu pīšanā. Skalu
grozu, zāļu tēju iegāde. Enerģētiska meža taka pa priežu mežu.
Darba laiks: pēc pieteikuma SAIMNIEKO: Helēna un Boļeslavs Mundas Latgales lauku sētas “Mežmalas” saimnieki izveidojuši interesantu 19. un 20. gs. sadzīves lietu, darbarīku un iekārtu kolekciju, un piedāvā tūristiem pašiem izmēģināt roku skalu grozu pīšanā. Izgatavo arī pirts slotas, un iespējama skalu grozu un zāļu tēju iegāde.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par tradicionālo amata prasmju daudzināšanu |
|
Latvija
Krēslinieku sēta "Lejas Bregži"Latvijai unikāla Vaidavas apkārtnē pīto krēslu, krēslinieku instrumentu, fotogrāfiju u.c. ar krēslniecības tradīcijām (no 18. gs. beigām - 20. gs. vidum) saistītu priekšmetu kolekcija. Keramiķe Īrisa Vainovska stāsta par podniecības meistarmākslu un piedāvā dekoratīvos šķīvjus, interesantas vēja stabules un suvenīrus. Par latvisku ainavu. Vaidavas pagasta Lejasbregžos atrodas Latvijai unikāla Vaidavas apkārtnē pīto krēslu, krēslinieku instrumentu, fotogrāfiju u.c. ar krēslniecības tradīcijām saistītu priekšmetu kolekcija, no 18. gs. beigām līdz 20. gs. vidum. Saimniece – keramiķe Īrisa Vainovska apmeklētājiem stāsta arī par podniecības meistarmākslu un piedāvā iegādāties dekoratīvos šķīvjus, interesantas vēja stabules un citas noderīgas lietas un suvenīrus. |
|
Latvija
Aglonas maizes muzejs''Aglonas maizes muzejs'' ir vieta, kur interesenti var iepazīties ar maizes tapšanas procesu no grauda līdz gatavam kukulītim. Apmeklētājiem tiek piedāvātas meistarklases ar iespēju pašiem piedalīties maizes cepšanā. Tāpat iespējamas maizes un zāļu tējas degustācijas ar teatralizētu uzvedumu kāzām, kristībām, jubilejām u.c. dzīves svētkiem. Muzeja veikalā var iegādāties svaigi ceptu maizi un vietējo amatnieku darbus. Maizes muzejs piedāvā arī nakšņošanu viesu mājā līdz 15 personām. Par maizes kultūras daudzināšanu. Saimnieko: Vija Kudiņa Atspoguļots maizes ceļš no grauda līdz kukulītim, kuru katrs var veidot pats. Apmeklētāji var degustēt maizi un zāļu tējas ar teatralizētu uzvedumu jebkuram dzīves gadījumam - kristībām, kāzām, dzīves jubilejām u.c. Galdos tiek liktas kļockas, krapavnīki, kaltētu sēņu vai ezera zivju zupa. Pasākumu (piesakot) pavada tautas deju kolektīvs. |
|
Latvija
Skalu pinumiSkalu pinumu darbnīca atrodas Jelgavas novada, Sesavas pagastā. Amatniece izgatavo dažāda veida skalu grozus un pinumus no priedes, liepas, apses un melnalkšņa, kā arī dažāda veida un izmēra piknika grozus, grozus sēņošanai vai ogošanai, paliktņus un paplātes, malkas un veļas grozus, sīpolu, ķiploku grozus, bērnu groziņus un dažāda veida groziņus sadzīves lietošanai. Uz pinumiem tiek veidoti arī dažādi uzraksti un zīmējumi. Pieņem pasūtījumus un izgatavo pinumus pēc individuāliem pasūtījumiem. Darbnīcā var redzēt sena aroda - skalu grozu pīšanas procesu. Ir iespēja katram iemācīties uzpīt savu groziņu. Par skalu grozu pinumu amata daudzināšanuAmatniece izgatavo dažāda veida skalu grozus un pinumus no priedes, liepas, apses un melnalkšņa, kā arī piknika grozus, grozus sēņošanai vai ogošanai, paliktņus un paplātes, malkas un veļas grozus, sīpolu un ķiploku grozus, bērnu groziņus u.c. Amatniece apmācījusi arī savus ģimenes locekļus šajā prasmē. Darbnīcā var redzēt sena aroda - skalu grozu pīšanas procesu un piedalīties tajā. |
|
Latvija
Etnogrāfiskā sēta "Ielīcas"Unikāla zemnieku sēta, kurā ietilpst šim novadam raksturīgu celtņu pilns komplekss. Lauku sētas ēkas atspoguļo vismaz 300-400 gadu ilgu latviešu tautas celtniecības attīstības periodu. Teritorijā iespējams nakšņot dzīvojamā ēkā (2 istabas, katrā pa diviem cilvēkiem), kā arī teltīs. Pieejamas piknika vietas. Tāpat iespējams organizēt gan svinīgus pasākumus, gan sportiskas aktivitātes. Dzīvojamā ēkā var organizēt pasākumus līdz ~20 dalībniekiem. Par latviskās sētas saglabāšanu. Šobrīd tā ir vienīgā sēta ar Latvijas laukiem raksturīgajām ēkām, kas parāda vismaz 300 gadus ilgu ēku celtniecības vēstures posmu. Šeit ir iespējams pārnakšņot, apskatīt ēkas un to iekšpusi, uzzinot par to celtniecības tradīcijām un izmantošanu. |
|
Latvija
Folkloras centrs NAMĪNS2003.gada decembrī folkloras kopa „Atštaukas” izveidoja folkloras centru „Namīns”, kurā svin svētkus, organizē Jāņu ielīgošanu, Lieldienu iešūpošanu, Miķeļdienas tirgu, Annas dienas Saimnieču svētkus, tautiskos Ziemassvētkus. „Atštaukas” palīdz saglabāt un popularizēt dažādus latviešu tautas godību rituālus, gan kāzu, gan arī bēru tradīcijas. Folkloras centrā „Namīns” darbojas arī skola, kurā bērniem tiek mācīta folklora un tautas tradīcijas. Par Kurzemes vitālā gara uzturēšanu
|
|
Latvija
Skrīveru pārtikas kombinātsSIA "Skrīveru pārtikas kombināts" ir pirmais uzņēmums Latvijā, kas jau 1957. gadā sāka iecienīto piena konfekšu "Gotiņa" ražošanu. Kombinātā iespējams iegādāties gardās konfektes un doties ekskursijā. Pats uzņēmuma saimnieks ir arī galvenais konfekšmeistars, kas labprāt pastāsta par "Gotiņu" tapšanu. Par latviskā zīmola saglabāšanu – konfekte „Gotiņa”. |
|
Latvija
Lauku māja "Ķempēni"Saimniecības (izvietojusies bijušās Ķempēnu muižas kalpu mājā) apkaimes laukos ganās vairāk nekā 200 Latvijas tumšgalves šķirnes aitas. Aitas var apskatīties saimniecībā, kā arī var nogaršot jēra zupu. Tūristiem uz vietas ir pieejama ēdienkarte.Te var iegādāties gaļu, vilnu, ādas un piedalīties izzinošā ekskursijā ar degustāciju, makšķerēt un degustēt foreles (zivis tikai naktsmītņu klientiem). Lauku māja ir saglabāta ar vēsturisko noskaņu. Tā celta 1890. gadā. Mājā viss veidots no koka, kas rada mājīgu un senlaicīgu atmosfēru. Iespējams iegādāties aitu vilnas segas, spilvenus un gultas pārvalkus, kuri darināti “Ķoņu” dzirnavās pēc speciāla pasūtījuma.
Par latvisko saimniekošanu – aitkopību - un uzturēšanu tradicionālā lauku vidē. Saimnieki ne tikai saglabājuši 1890. g. celto ēku, bet arī kopj un uztur Latvijas tumšgalvas aitas kā vēsturisko Latvijas aitu šķirni. Apmeklētājiem te piedāvā naktsmītnes un iepazīt aitu ganāmpulku. |
|
Latvija
Mālkalnu sieri (Zemnieku saimniecība "Blūdži")Jelgavas novada saimniecībā "Blūdži" mājražotāji Mālkalnu ģimene piedāvā degustēt un iegādāties pašu gatavotu svaigo, kūpināto, vai marinēto sieru. Produkciju var iegādāties arī Vidzemes tirgū - trešdienās. Saimniecībā uzņem tūristu grupas. Saimniecībā cep maizi, pārstrādā dārzeņus - gatavo dārzeņu salātus un konservējumus un gatavo citus lauku labumus. Par tradicionālā ķimeņu siera daudzināšanu
|
|
Latvija
Suitu amatniecības un mākslas telpa "Rija"Alsungas vecajā muižas rijā ir iekārtots suvenīru veikals, kur var iegādāties Suitu novadā ražotus praktiskus suvenīrus „Tapis Suitos” un citas noderīgas lietas: lakatus, cimdus, zeķes, traukus, zāļu tējas u.c. Bērniem te organizē radošās darbnīcas. Rijā var satikties (iepriekš piesakoties) ar Suitu sievām, uzzināt par suitu tradīcijām, dziedāt un iet rotaļās. „Rijai” piešķirta kultūras zīme „Latviskais mantojums”. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Suitu kultūrmantojuma daudzināšanu. Vecajā rijā var iepazīt suitiskās tradīcijas. Šeit izstādītie eksponāti un suvenīri ir darināti g.k. suitu vēsturiskajā teritorijā, kas mūsdienās aptver Alsungas novada Gudenieku un Basu un Ventspils novada Jūrkalnes pagastus. Suitu rijā apmeklētāji (iepriekš piesakot) var tikties ar etnogrāfisko ansambli „Suitu sievas” un to dalībnieci - Mariju Steimani jeb Ruču. Te piedāvā iepazīt mutvārdu tradīcijas, t.sk. – burdona meistarklases, iet suitu rotaļās un dejot suitu dejas. |
|
Latvija
Latvijas ĶiploksLatvijas Ķiploks atrodas Līvu ciemata Muciņās pie Cēsīm. Audzē ziemas ķiplokus – “Kente” un “Porcelāns”, ražo gardus, veselīgus produktus no ķiploka. Ķiploki tiek audzēti ar rūpēm, mīlestību un atbildību, ikviens produkts veidots ar augstu kvalitātes izjūtu. Ciemiņi tiek laipni gaidīti, lai iepazītu saimnieku stāstu, izgaršotu īstu Latvijā augušu ķiploku garšu buķeti, kā arī lai izzinātu ķiploku audzēšanas smalkumus. Iespēja baudīt ķiploku visdažādākajās tā izpausmēs – marinētu, kaltētu, tējā, brandavīnā, alū, medū, kompetē vai šokolādē. ĶIPLOKS - VISU GARŠU KARALIS! Par vietējās ķiploku šķirnes audzēšanu un daudzināšanu. Apmeklētājiem atvērts ir saimniecības veikals, kur var noklausīties stāstījumu par ķiploka vēsturi Latvijā un audzēšanas īpatnībām, kā arī var iegādāties šeit ražotos produktus – ķiploku tēju ar ingveru, ķiploku pulveri bez sāls, ķiploku pesto, graudziņus u.c. produktus. |
|
Latvija
Ozolkalna klētsAtrodas netālu no Biksēres muižas, blakus muižas parkam. Ozolkalna klēts saimniece Līga Kuba aušanas prasmes pirms pāris gadiem apguvusi Sarkaņu amatu skolā. Šeit radusies iecere par privātas aušanas darbnīcas izveidi, kas arī īstenota. Saimniece savas aušanas prasmes nodod jebkuram interesentam. Apmeklētāji var iegādāties šeit darinātos suvenīrus. Par aušanas prasmju daudzināšanuAmatniece Līga Kuba Ozolkalna klētī ir uzstādījusi vairākas stelles, uz kurām ikviens var apgūt aušanas prasmes viņas pavadībā. Amatniece darina lina vai vilnas auduma drēbes un dažādus sadzīves priekšmetus no šiem materiāliem, kas glabājās pūra lādē. Apmeklētāji var vērot procesu, iegādāties šeit darinātos suvenīrus, bet īpaši interesenti – pasūtīt stelles. |
|
Latvija
Polikarpa Čerņavska darbnīca – muzejsAtrodas Preiļu dienvidrietumu daļā, Talsu ielā 21. Muzeja ekspozīcija veltīta keramiķa P. Čerņavska (1923. – 1997.) darbiem, kas izceļas ar savām gaišajām, dzeltenīgajām un spilgtajām glazūrām. Muzeja apmeklētāji var piedalīties māla izstrādājuma tapšanas (t.sk. cepļa izņemšana) procesā un iegādāties suvenīrus. Šeit apmeklētājs var aplūkot senus podnieka darbarīkus, Silajāņu vecmeistaru darinātus traukus, klausīties gida stāstījumā un noskatīties 20.gs. tapušus videoierakstus. Darbnīcā var vērot virpošanas paraugdemonstrējumu, dzirdēt meistara stāstījumu par keramikas izgatavošanas procesu, kā arī iegādāties tradicionālo Latgales keramiku. Jebkurš apmeklētājs var izmēģināt savu roku virpošanā un pašizgatavoto trauciņu saņemt vēlāk pa pastu apdedzinātu un krāsainu.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par tradicionālo amatu prasmju uzturēšanu – Latgales podniecība |
|
Latvija
Tāšu pinēji Vizma un Pēteris ZvirbuļiVieni no retajiem Latvijas tāšu pinējiem piedāvā iepazīt darbnīcu, apskatīt no tāsīm darinātus priekšmetus un dalīties pieredzē. Ikviens interesents ar meistaru palīdzību no bērzu tāss var izgatavot vienkāršus priekšmetus, kas noderēs kā lieliski suvenīri. Par latviskās amatu prasmes atjaunošanu un uzturēšanu – tāšu pīšana. Vienīgie Latvijas Tautas daiļamata meistari - bērza tāss pinēji un vieni no retajiem, kuri piedāvā iepazīt savu darbnīcu, apskatīt no tāsīm darinātus priekšmetus un dalīties pieredzē. Ikviens interesents ar meistaru palīdzību var izmēģināt savu roku un no bērzu tāss izgatavot vienkāršus priekšmetus, kas noderēs kā lieliski suvenīri. Meistari apmācījuši un nodevuši savu amata prasmi arī jaunākām paaudzēm. |
|
Latvija
Namdara darbnīcaNamdara darbnīcā piedāvā īpašas ekskursijas un pasākumus pieaugušajiem un bērniem, ir izveidotas tematiskas programmas. Meistaru vadībā var darboties ar tradicionālajiem kokapstrādes instrumentiem un apgūt senās spēles, noslēgumā cienāties ar spēka tēju un piknikot romantiskajā Ugunskura namā. Var iegādāties koka suvenīrus un veikt pasūtījumus. Par latviskas amata prasmes daudzināšanu – kokamatniecība. Namdara darbnīca piedāvā īpašas ekskursijas un pasākumus pieaugušajiem un bērniem, lai interaktīvā veidā iepazītu Latvijā augošos kokus un kopā ar meistariem izmēģinātu senos instrumentus un apgūtu senās spēles. Te var pielikt roku koka zāģēšanā ar veco divroci - zāģi, nomizot baļķi ar slīmestu, iemācīties dzīt tapu, salikt pirmo "vainagu" guļbūvei un pat "nosvinēt spāru svētkus". Ekskursijas noslēgumā var cienāties ar spēka tēju un ieturēt maltīti brīvā dabā vai romantiskajā Ugunskura namā. Iegādei koka suvenīri un pēc pasūtījuma gatavotas mēbeles. |
|
Latvija
Kalējs Kaspars Auza, muzejs un darbnīcaKalēja darbnīcā apskatāmi darbi – lukturi, svečturi, eņģes, kamīna rīki, kāpņu margas, vārti, kā arī eksponāti no 18. gs. Skolēnu un tūristu grupām piedāvā ekskursiju un stāstu par senlietām un kalēju darbu. Apmeklētāji var paši izkalt naglu. Jauno pāru „pārbaudes” pie kalēja un sava laimes pakava kalšana. Pieņem pasūtījumus. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: kalēja amata prasmēm. Amatnieks vēsturiskajā magazīnas noliktavā iekārtojis muzeju, kurā aplūkojami dažādi ar kalēja arodu saistīti priekšmeti, t.sk. apkalto pūra lāžu kolekcija. Daļu no tām Kaspars Auza atjaunojis un apgleznojis pats. Kalēja darbnīcā apskatāms ļoti plašs metāla izstrādājumu un sagatavju klāsts - lukturi, svečturi, eņģes, kamīna rīki, kāpņu margas, vārti u.c. Šeit notiek kalēja darba demonstrācija. Ekskursanti var izkalt naglu, bet jaunie pāri - laimes pakavu. |
|
Latvija
Podnieks Ilmārs VecelisViens no Latvijas Kultūras fonda kopas ‘’Pūdnīku skūla’’ dalībniekiem, kas pielieto senās un gadsimtos pārbaudītās Latgales podniecības metodes. Piedāvā darbnīcas apskati, dalību cepļa atvēršanā, iespēju darboties pašiem un keramikas darbu pasūtīšanu un iegādi. Par podniecības kā tradicionālas amata prasmes daudzināšanu
|
|
Latvija
Ceptuve "Lāči""Lāči" ir maizes ceptuve ar senu vēsturi. Tajā maize tiek cepta ar malku kurināmās krāsnīs, izmantojot tikai kvalitatīvas izejvielas, dabīgu ieraugu un plaucējumu. Mīkla tiek raudzēta īstās koka abrās un mīcīta ar rokām. Ceptuvē tiek gatavota rudzu, kviešu un jauktā kviešu - rudzu un rudzu - kviešu maize. Rudzu maize tiek cepta no rupjiem un skrotētiem rudzu miltiem. Ceptuvē iespējams doties ekskursijā, veidot un cept maizi. Tāpat var ieturēt maltīti krodziņā, kur ēdiena gatavošanā izmanto „Lāču” produkciju, kombinējot ar sezonāliem un vietējo zemnieku produktiem. Iespējams arī iegādāties šeit saražoto produkciju. Par maizes kultūras daudzināšanu Latvijā un aiz tās robežām populārās Lāču maizes cepšanas procesā pielieto no seniem laikiem izkoptās meistaru zināšanas un prasmes. Te var doties ekskursijā, veidot un cept maizes kukulīti, ieturēr maltīti jaukā krodziņā, un iegādāties šeit saražoto produkciju. |
|
Latvija
Dzīvesprieka akadēmija „Liela muiža!”Amatnieks taisa mucas, karstos kubulus, mēbeles, kāpnes, durvis u.c. saimniecībā noderīgus priekšmetus. Vada ekskursiju, dalās ar savām amata prasmēm un pieredzi, kā arī piedāvā kopīgi uztaisīt kādu no saimniecībā noderīgām lietām. Apmeklētāji var vērot mucas izgatavošanas procesu no sākuma līdz gatavam produktam, kā arī izmēģināt senos darba rīkus. Amatnieks taisa mucas, karstos kubulus, mēbeles, kāpnes, durvis u.c. saimniecībā noderīgus priekšmetus. Vada ekskursiju, dalās ar savām amata prasmēm un pieredzi, kā arī piedāvā kopīgi izveidot kādu no saimniecībā noderīgām lietām. Apmeklētāji var vērot mucas izgatavošanas procesu no sākuma līdz gatavam produktam, kā arī izmēģināt senos darba rīkus. Iespēja izzināt mucinieka amatprasmes un izsekot tradīcijas attīstībai. Muzeja ekspozīcija iekļauj senās mucas un senos mucinieka amata rīkus. Īpaša vērtība piešķirta mucu tapšanas procesam, ko pavada saturīgs stāstījums, dalīšanās dzīvesziņā.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par tradicionālo amatu prasmju uzturēšanu – Mucu gatavošana |
|
Latvija
Keramiķis Jānis SeikstsApmeklētāji var iepazīt darbnīcu, vērot meistaru darbībā, veidot paši, kā arī iegādāties māla izstrādājumus (t.sk. dārza keramiku) un apskatīt skaisto dārzu. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: podniecības tradīciju kopšanu. Keramiķis ar vairāk nekā 40 gadus ilgu darba pieredzi. Savos darbos atspoguļo tradicionālo Latgales keramiku, ko apdedzina Latgalei raksturīgā malkas ceplī. Izgatavo svečturus, vāzes, liela formāta grīdas vāzes, dekoratīvos sienas šķīvjus, servīzes, saimniecībā izmantojamus traukus, svilpauniekus u.c. Izmanto gan tradicionālās, gan mūsdienu glazūras. Piedāvā ekskursiju, cepļa apskati un līdzdalību māla izstrādājumu tapšanā. |
|
Latvija
Ribbes vējdzirnavasVējdzirnavas celtas laikā no 1867. – 1869. gadam pēc holandiešu tipa projekta. Savu nosaukumu tās ieguvušas pēc pirmā īpašnieka uzvārda – Riba. Dzirnavās, kas ir viens no labāk saglabājušamies šāda tipa arhitektūras pieminekļiem Latvijā, ir izveidota izglītojoša ekspozīcija – „Grauda ceļš”, kas stāsta par lauksaimniecības attīstību Zemgalē, graudkopības un maizes cepšanas tradīcijām. Tiek piedāvāta arī ekskursija gida pavadībā. Vējdzirnavas ietilpst atpūtas kompleksā (viesnīca, restorāns, dzirnavas) „Rožmalas”. Par “Graudu ceļš” izstrādi un daudzināšanu. Izglītojošā ekspozīcija atrodas 19. gs. sešdesmito gadu beigās celtajās vējdzirnavās. Tā iepazīstina ar Latvijas graudu audzēšanas un pārstrādes tradīcijām, vienlaikus uzturot Latvijā vienīgās, tik labā tehniskā stāvoklī esošās vējdzirnavas. Apmeklētāji var gida pavadībā iepazīt dzirnavas un piedalīties pīrāgu cepšanā. |
|
Latvija
Bioloģiskā saimniecība "Lielkrūzes"Izcili ainaviska saimniecība latviski etnogrāfiskā lauku sētā ar augstas dabas vērtības zemkopības sistēmu iepazīšanu un gājputnu tirgus redzējumu pavasaros. Aldara prasmju pārmantošana ar vasaras saulgriežu svinēšanu. Par Piebalgas ainavas un kultūrvides uzturēšanu Ainaviska saimniecība latviski etnogrāfiskā lauku sētā. Tā ir ilgtspējīga, uz tautas tradīcijām balstīta ražošanas un dabas kopsakarību izpētes vieta. Tās saimnieki piedāvā ekskursiju pa saimniecību - savvaļas zirgu, govslopu apskate, sakārtota, draudzīga vide, ēdināšana ar lauku labumiem, atpūta pie ūdeņiem, telšu vietas un nakšņošanu guļbūves namiņos, pirts, estrāde. Ūdeņos sastopami vēži un 10 dažādas zivju sugas. Mežos un laukos ligzdo vairāk kā 70 dažādas putnu sugas. Iepriekš piesakoties ir iespēja piedalīties Jāņu svinēšanā un citos pasākumos. |
|
Latvija
Pirts muzejsPirts Muzejs ir privāts brīvdabas muzejs, kas dibināts 2008. gadā. Tas atrodas 40 km no Rīgas pie Murjāņu - Saulkrastu ceļa. Pirts Muzeja ekspozīcija sastāv no sešām vēsturiskām un vienas jaunuzceltas pirts. Tās visas darbojas, taču saimnieki īpaši iesaka izbaudīt melno pirti. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: pirts tradīciju izmantošanu. Saimnieku iniciatīvas rezultātā ir izveidots privāts brīvdabas muzejs, kurā ikviens var iepazīt sešas vēsturiskās – no dažādiem Latvijas reģioniem atvestās un vienu no jauna uzcelto pirti. Visas pirtis ir funkcionējošas. Pie katras no tām ir novietota īsa informācija. Piedāvā izzinošas ekskursijas, iešanu pirtī, suvenīrus un pašu vāktu medu. |
|
Latvija
VIENKOČU PARKSVienkoču parks atrodas Gaujas Nacionālajā parkā, Līgatnes novadā pie Līgatnes upes, un tā platība ir 9.25 ha. Vienkoču parka pamatkoncepcija ir balstīta uz koka amatniecības un vienkoču izstrādājumu popularizēšanu. Šī parka izveides pamats balstās uz iespējami maksimālu dabas materiālu pielietošanu. Vienkoču parkā ir izveidotas vairākas zonas: muzeja teritorija, ainaviskā vide, neskartā daba, klasiskais dārzs, modernais dārzs, saimniecības zona. Staigājot pa takām, var aplūkot dažādas koka skulptūras. Tie ir gan dažādi dzīvnieki, gan pasaku un teiku tēli vai arī pēc vēstures avotiem veidoti objekti. Parkā ir iespēja vērot ne tikai mākslīgi veidotus objektus, bet arī pašu dabu. Ja parka apmeklējuma laikā būsiet gana klusi un vērīgi, tad varēsiet novērot dažādus savvaļas dzīvniekus. Par latviskas amata prasmes daudzināšanu – kokamatniecība.Vienkoču parkā var aplūkot tā veidotāja darinātos vienkoču priekšmetus, apskatīt Nurmižu pils u.c. ēku maketus, Smilšu māju, kā arī piedalīties tematiskos pasākumos. Vīrieši var darināt bērzu sulas renītes, bet sievas - no dabiskiem materiāliem taisīt rotaslietas. Vienkoču priekšmetus senie cilvēki izgatavoja jau mezolītā, bet vienkoču laivas (parkā - vairākas) plašāk sāka izmantot kopš 9. gs. |
|
Latvija
Radošā māja "Latvietes pūrs"Radošajā mājā Latvietes pūrs var apgūt praktiskās iemaņas rokdarbu veidos, kas nepieciesami latviešu tautas tērpu darināšanai – baltie un krāsainie darbi, zīļu vainagu darināšana, adīšana, tamborēšana, tilla izšuvumi, pīto un austo jostu darināšana u.c. Saimniece pati pārzina dažādus rokdarbu veidus un to tehnikas, nepieciešamības gadījumā tiek pieaicināti sava aroda meistari. Ir zināšanas par latviešu tautas tērpa novadu īpatnībām, saimniece labi zina tautas tērpu attīstības vēsturi un pielietojumu
Kategorija: Tradicionāli amati, prasmes un dzīvesveids Radošajā mājā ikviens var apgūt praktiskās iemaņas dažādos rokdarbu veidos – adīšanā, tamborēšanā, izšūšanā, aušanā, kā arī tautas tērpa darināšanā. |
|
Latvija
Lauku maizes cepšana "Bērziņi"Bērziņu mājās cep brīnumgardu kviešu un rudzu maizi pēc senām dzimtas receptēm. Garšu un smaržu maizei piedod īpašā krāsns, kurai ir vairāk nekā 70 gadi. Maizi iespējams pasūtīt vai, iepriekš piesakoties, izveidot un izcept paši savu kukulīti. Par tradicionālo amata prasmi - maizes cepšana. Bērziņu mājās cep kviešu un rudzu maizi pēc senām dzimtas receptēm. Garšu un smaržu maizei piedod īpašā krāsns, kurai ir vairāk nekā 70 gadi, kā arī maizes cepšanas rīki, kas saglabāti no sendienām: abras, lize un abrkasis. Maizi iespējams pasūtīt, vai iepriekš piesakoties, izcept pašam savu kukulīti. Saimnieku stāstījums tiek papildināts ar informāciju par 1740. gadā celtajām Jūrkalnes dzirnavām, kas kādreiz spēlēja lielu lomu Jūrkalnes maizes cepšanas tradīcijās. |
|
Latvija
Radošā māja "Baltaine"Radošajā mājā biedrība „Baltaine” organizē seminārus, kursus un nodarbības par latviešu gadskārtu svētkiem, ģimenes godiem, rīko kulinārā mantojuma meistarklases, kā arī mūzikas instrumentu spēli un rāda dažādus rokdarbus – pīšanu, adīšanu, tamborēšanu un šķeterēšanu. Saimnieces gatavo gardas putras, zupas, zāļu tējas, cigoriņu kafiju un cep plātsmaizes un pīrāgus. Te var mācīties dančus, iet rotaļās un dziedāt. Piedāvā kāzu uzvedumus. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Latvisko tradīciju kopšanu. |
|
Latvija
Igates pils Dzirnavu krodziņšIgates pils "Dzirnavu krodziņš" atrodas klusā un gleznainā vietā, netālu no Limbažiem, 76 km attālumā no Rīgas. Šeit ir viegli nokļūt gan ar sabiedrisko, gan arī ar personīgo transportu. Par latviskiem ēdieniem
|
|
Latvija
"Stūrīši-Branki", senlietu kolekcijaAtrodas Mazirbes centrā iepretim Lībiešu Tautas namam, 600m attālumā no Dižjūras. Saimnieki nāk no senas lībiešu – Taizeļu dzimtas, par ko zināmi interesanti nostāsti. Arī pašas mājas saimnieku īpašumā ir jau vairāku paaudžu garumā. Ikviens te apskatāmais priekšmets ir ar savu stāstu un vietējo izcelsmi - pārdzīvojis karus, deportāciju un okupāciju laikus, bet mūsdienās cītīgi un ar mīlestību atjaunots. Saimnieki piedāvā latviešu un lībiešu tradicionālo ēdienu degustāciju ar papildinājumu mūsdienu stilā. Ēdienu sastāvdaļas ir izaudzētas vai ievāktas tuvākajā apvidū, vai iegādātas sadarbībā ar vietējiem lauksaimniekiem, zvejniekiem un ar citiem tradicionālo vietējo produktu gatavotājiem, tai skaitā bioloģiskajiem lauksaimniekiem. Sadzīves priekšmetu kolekciju var apskatīt saimnieku pavadībā. Par Lībiešu sadzīves priekšmetu saglabāšanu un ēdienu daudzināšanuSaimnieki Igors un Gunta Ginteri piedāvā latviešu un lībiešu tradicionālo ēdienu degustāciju mūsdienīgā veidā. Ēdienu sastāvdaļas ir izaudzētas vai iegūtas tuvākajā apvidū sadarbībā ar lauksaimniekiem, zvejniekiem un ar citiem tradicionālo vietējo produktu ražotājiem. Sadzīves priekšmetu kolekciju, kas ievākta piekrastē, var apskatīt saimnieku stāstu pavadībā. |
|
Latvija
Sēļu sēta "Gulbji", naturālā saimniecībaViena no retajām vietām, kur apskatāma un iepazīstama Sēlijas vēsturiskajam novadam raksturīga „dzīva” sēta ar tās plānojumu un tipiskām ēkām. Saimnieki kolekcionē senos sadzīves un saimniecības priekšmetus. Piedāvā ekskursiju, ārstniecības augu kolekciju, melno pirti un sēļu ēdienus. Izejvielas ražo paši un sadarbojas ar zemniekiem. Latviešu virtuve: Plānās pankūkas, grūbu zupa, kartupeļu biezzupa, sautētas pupas īpašā mērcē, buberts, maizes zupa ar putukrējumu, tortes, zāļu tējas. Īpašais ēdiens: Cepelīni. Par tradicionālās Sēļu sētas saglabāšanu. Par sēļu virtuves tradīciju uzturēšanu. Viena no retajām vietām, kur apskatāma un iepazīstama Sēlijas vēsturiskajam novadam raksturīga „dzīva” sēta ar tās plānojumu un tipiskām ēkām. Saimnieki kolekcionē senos sadzīves un saimniecības priekšmetus. Piedāvā ekskursiju, ārstniecības augu kolekciju, melno pirti un sēļu ēdienus. Izejvielas ražo paši un sadarbojas ar zemniekiem. Latviešu virtuve: Plānās pankūkas, grūbu zupa, kartupeļu biezzupa, sautētas pupas īpašā mērcē, buberts, maizes zupa ar putukrējumu, tortes, zāļu tējas. Īpašais ēdiens: Cepelīni. |
|
Latvija
Līvānu stikla un amatniecības centrsModerns un mūsdienīgs centrs apvienojumā ar vēsturisku klēts ēku veido unikālu kompleksu, kurā ir vēsturiska ekspozīcija par amatniecību, Līvānu stikla muzejs, izstāžu zāle, garākā josta Latvijā, iznomājama konferenču zāle, ūdens galerija. Radošajās keramikas, stikla darbnīcās darbojas novada amatnieki, kurus var vērot darbībā un līdzdarboties. Centra telpās izveidota un darbojas vienīgā Latvijā publiski pieejamā stikla pūtēju darbnīca. Par amatu prasmes – stikla pūšanas - tradīciju daudzināšanuStikla pūtējs Aleksandrs Logvins ir vienīgais šāda amata meistars ar 34 gadu ilgu pieredzi, kurš bez pārtraukuma ir darbojies, turpinot „Līvānu stikla” aizsāktās tradīcijas. Līvānu Mākslas un amatniecības centrā ir izveidota Latvijā vienīgā publiski pieejamā stikla pūšanas darbnīca, kur var aplūkot amatnieku darbībā. Centrā apskatāma uzņēmumam „Līvānu stikls” veltītā ekspozīcija. |
|
Latvija
Pāces Vilnas pārstrādes fabrikaVienīgā vieta Kurzemē, kur vēl pārstrādā vilnu un, cik zināms, tad arī vienīgā vieta Latvijā, kur veic pilnu vilnas pārstrādes procesu. Vilnas pārstrādes tradīcijas Pācē ir kopš 19.gs. beigām. Pirmās Latvijas Republikas gados te velta vadmala, bet padomju gados Pācē bija otrs lielākais sadzīves pakalpojumu sistēmas cehs Latvijā, kas pārstrādāja aitu vilnu. Par vilnas pārstrādes amata uzturēšanu un daudzināšanuVienīgā vieta Kurzemē, kur vēl pārstrādā vilnu un arī vienīgā vieta Latvijā, kur veic pilnu vilnas pārstrādes procesu. Vilnas pārstrādes tradīcijas Pācē ir izsekojamas jau kopš 19.gs. beigām. Apmeklētāji var iepazīt vēsturiskās fabrikas iekārtas, kas joprojām funkcionē, kā arī iegādāties vilnas segas un spilvenus. |
|
Latvija
Tāšu meistars Jurijs IvanovsTāšu meistars Jurijs Ivanovs ar lielu centību un degsmi pēc seniem paraugiem cenšas atjaunot labākās Zilupes novada tāšu apstrādes tradīcijas. Top novadam raksturīgi autentiski tāšu trauki ķiploku, putraimu, saldumu, sāls uzglabāšanai, paliktnīši kafijas krūzei vai pannai. Īsts meistarstiķis ir darbarīku rokturu izgatavošana. Darbnīcā varēsiet izgatavot tāšu glezniņu, tāšu tauri, uzrakstīt īpašu vēstuli kādam ļoti mīļam cilvēkam. Par tradicionālas amata prasmes uzturēšanu – tāšu pīšanu
|
|
Latvija
Zāļu tējas, "Kurmīši"Z/s “ Kurmīši“ ārstniecības augu lauki atrodas ekoloģiski tīrajā un ainavām bagātajā dabas parka “ Daugavas loki “ un Aizsargājamo ainavu apvidus “Augšdaugava” teritorijā. Lai neiznīcinātu dabiskās ārstniecības augu augšanas vietas, “Kurmīšu” laukos kopš 1994. gada tiek audzēti aptuveni 40 ārstniecības augu sugas un šķirnes. Ārstniecības augu audzēšanas entuziastiem un tūristiem piedāvā iepazīties ar ārstniecības augu audzēšanas un sagatavošanas noslēpumiem. Pēc ekskursijas iespēja nodegustēt un iegādāties „Kurmīšu” zāļu tējas, kas vislabāk garšo kopā ar medu, kuru bites ir vākušas no saimniecībā augošajiem ārstniecības augiem. Īpašu gaisotni rada bišu vaska sveces. Saimniecībā ir izveidotas atpūtas vietas, vaska sveču lietuve, var iegādāties bagātīgu, - no vaska veidotu suvenīru klāsta, iepazīt bišu dravu. Saimnieks piedāvā arī gidētas ekskursijas pa saimniecību. Par latvisko tradīciju uzturēšanu – zāļu tēju vākšana un daudzināšana. Saimniecība piedāvā apmeklētājiem iepazīties ar ārstniecības augu audzēšanas un sagatavošanas noslēpumiem. Ārstniecības augu lauki atrodas ekoloģiski tīrajā un ainavām bagātajā dabas parka “ Daugavas loki “ teritorijā. Te audzē Latvijā ierastos ārstniecības augus – raudenes, asinszāles, vērmeles, melisas, kaķpēdiņas u.c., kopumā ap 25 dažādām augu šķirnēm. Apmeklētājiem piedāvā izzinošu ekskursiju, pēc ekskursijas tēju degustāciju un tēju maisījumu iegādi. Papildus ārstniecības augiem, saimniecībā tiek ražotas arī vaska sveces. |
|
Latvija
Regīna Kalniņa, audēja, cimdu adītājaNīcas „Agri” atrodas 1,5 km dienvidos no Nīcas ciema centra. Regīna Kalniņa apmeklētājiem piedāvā iepazīt pašas šūto Nīcas un Pērkones un arī Rucavas tautas tērpu kolekciju, stāstot par to, kā tie tapuši, kā jāģērbj un jāvalkā. Īpaši unikāls no tiem ir Pērkones tautas tērps. Mantojuma skapī, kurā glabājās tautas tērpi, atrodami arī pašas darināti dvieļi, palagi un segas. Amatniece ada cimdus un zeķes, kuri šeit ilgi nepaliek, jo „aizceļo” uz dažādām pasaules valstīm. To paraugi apskatāmi biezos fotoalbumos. Apskatāmas arī stelles. Apmeklētāji var iepazīt aušanas un adīšanas procesu, kā arī noklausīties aizraujošā stāstā par Lejaskurzemes novadu tautas tērpu un rakstu tradīcijām. Par Nīcas tautastērpa darināšanas prasmju daudzināšanuAmatniece piedāvā iepazīt pašas šūto Nīcas un Pērkones un arī Rucavas tautas tērpu kolekciju. Viņa stāsta par to, kā tie ir jāģērbj un jāvalkā. Unikāls eksemplārs ir Pērkones tautas tērps. Mantojuma skapī atrodami amatnieces darināti dvieļi, palagi un segas, cimdi un zeķes. Apmeklētāji var iepazīt aušanas un adīšanas procesu, noklausīties stāstā par Lejaskurzemes novadu tautas tērpu un rakstu tradīcijām. |
|
Latvija
Spēlmaņu krogs"Spēlmaņu krogs" atrodas Alsungas centrā pie Dižgabalkalna. Krogā var nobaudīt sklandraušus un uz vietas ceptu suitu skābmaizi. Vasarās tūristu grupas uz āra kamīna var piedalīties suitu ēdienu (ķiļķēni, žāvētas ribas u.c.) gatavošanas procesā vai mieloties jau pie klātiem galdiem suitiskā garā, kā arī baudīt Suitu sievu (unikālais burdona dziedājums) iespaidīgo priekšnesumu. Par suitu ēdienu un tradīciju daudzināšanu. Atrodas Alsungas centrā, Dižgabalkalna piekājē. Šī ir vieta, kur var nobaudīt Kurzemei raksturīgos sklandraušus, bet nedēļas nogalēs – uz vietas ceptu maizi. Vasarās tūristu grupas (iepriekš piesakoties) uz āra kamīna var piedalīties suitu ēdienu gatavošanas procesā. Dižgabalkalns ir kuršu pilskalns (8 m augsts), no kura plakuma (54 x 22 m) paveras labs skats uz Alsungas centru. |
|
Latvija
Brīvdabas muzejs "Ausekļu dzirnavas"Lauku tūrisma mītne "Ausekļu dzirnavas" atrodas Iecavas upes krastā. Tajā tiek piedāvātas nakšņošanas iespējas pirts mājiņā un ūdensdzirnavu mājā. Brīvdabas muzejā (pagalmā un saimniecības ēkās) ir izstādīta Latvijas laukiem raksturīgo seno darbarīku, lauksaimniecībā izmantojamo mašīnu, mehānismu un sadzīves priekšmetu kolekcija. Atpūtai brīvā dabā ir pieejamas ugunskura un telšu vietas, bērnu rotaļu laukums. Tāpat apskatāma ūdensdzirnavu ēka, kur iespējams redzēt darbībā malšanas procesu - rupjmalšana, grūbošana, putraimu gatavošana. Apmeklētājiem tiek piedāvāts "Dzīvā muzeja" koncepts - apvienot tehnikas un seno priekšmetu, darbarīku demonstrējumus ar rudzu maizes veidošanu un cepšanu malkas krāsnī. Tāpat iespējams piedalīties pīrāgu gatavošanā. Par latvisku tradīciju un amatu prasmju daudzināšanu. Par latvisko darbarīku kolekcijas uzturēšanu. Iecavas labajā krastā slejas atjaunotā dzirnavu ēka. Pagalmā un saimniecības ēkās ir izstādīta Latvijas laukiem raksturīgo darbarīku, lauksaimniecībā izmantojamo mašīnu, mehānismu un sadzīves priekšmetu kolekcija. Apskatāma smēde. Katru gadu, maija otrajā sestdienā, te organizē tematiskus pasākumus: „Pavasara darbi lauku sētā” un septembra pirmajā sestdienā „Pļaujas svētkus”. Apmeklētāji var piedalīties speķa pīrādziņu un maizes kukulīšu gatavošanā, kurus izcep īstā lauku krāsnī, kā arī saimnieka pavadībā doties izzinošā ekskursijā. |
|
Latvija
Maiznīca „Lielezers”SIA N. Bomja maiznīca „Lielezers” atrodas Limbažos. Uzņēmums dibināts 1991. gadā. Maiznīca piedāvā dažāda veida rudzu maizes, kviešu maizes un konditorejas izstrādājumus. Maiznīcas “Lielezers“ lepnums ir īsta rudzu maize un sadskābmaize, kas ceptas pēc ilgas un darbietilpīgas tehnoloģijas. Pašu dzirnavās tiek malti Latvijā audzēti rudzu un kviešu milti, bet plaucējumi tiek diennakti nogatavināti pašu darinātajos apses koka kubuliņos un raudzēti ar ieraugu. Klaipus dala un veido tikai ar rokām. Maizes ražošanu vada pieredzes bagāti maiznieka amata meistari ar palīgiem - maiznieka amata zeļļiem. Tiek piedāvāts ražotnes apmeklējums un tikko ceptas maizes degustācija. Par latviskās maizes daudzināšanu
|
|
Latvija
Latgalisko tradīciju un prasmju māja AMBEĻU SKREINELatgalisko tradīciju un prasmju māja “Ambeļu skreine” ir latgalisko vērtību glabātāja un popularizētāja. Interesentiem tiek piedāvātas interaktīvas aktivitātes latgaliešu kultūras garā, dažādas meistarklases. “Ambeļu skreinē” tiek svinēti gadskārtu svētki un izkoptas dažādas amatu prasmes. Te notiek danču vakari, dziedāšana, zīlēšana, tiek cepta maizīte, siets siers un tiek veidotas tautas lietišķās mākslas izstādes. No mājas paveras brīnišķīgs skats uz Višķu ezeru un Latgales krāšņajām dabas ainavām. Par latgalisko tradīciju un prasmju kopšanu
|
|
Latvija
Mājas restorāns ''Dzīles''Mājas restorāns ''Dzīles'' atrodas Kārsavas novadā blakus Malnavas muižas parkam. Tas ir ģimenes uzņēmums, kas nodarbojas ar maizes un miltu izstrādājumu ražošanu. Saimniece gatavo sātīgus latgaliešu ēdienus un piedāvā lauku laubumus. Viesiem tiek rādīts, kā gatavo tortes un cep pīrāgus. Tāpat tiek organizēti branči - vēlās brīvdienu brokastis. Īpašais ēdiens ir pašceptā „Dzīļu maize”, kuras mīklā iejauc klijas, rozīnes, dzērveņu ievārījumu un linsēklas. Produkciju iespējams iegādāties gan maiznīcā uz vietas, gan Rēzeknes veikalā "Zaļais". Tiek piedāvātas darbnīcas, kurās iespējams izcept rupjmaizi vai saldskābmaizi pēc senču tradīcijām vai iemēģināt roku kādas jaunas un neparastas maizes tapšanā. Tāpat pieejama degustācija, kurā iespējams nogaršot 5 maizes veidus un beigās arī kūku vai asuškas. Par latviskiem ēdieniem – latgaliešu virtuve. Dzīļu saimniece gatavo sātīgus latgaliešu ēdienus, piedāvā lauku labumus, viesiem rāda, kā gatavot tortes un cept pīrāgus. Viens no īpašiem ēdieniem ir „Dzīļu maize”, kas ir Kārsavas atpazīstamības simbols. Saimniecībā piedāvā gan pašiem tūristiem gatavot maizi pēc senajām tradīcijām, gan iespēju degustēt un iegādāties maizi. Saimnieces apzinājusi arī vietējās Malnavas muižas un maizes tradīcijas, ko savā laikā ieviesusi muižniece. Gatavošanā tiek izmantotas gan senās, gan mūsdienīgās receptes. |
|
Latvija
Mežniecības muzejs EgļavāMuzejs Egļavā stāsta par mežsaimniecību Latvijā pirmskara un pēckara periodā. Eksponēti ir ne tikai mežsaimniecības darbarīki un piederumi, bet gan apskatāmi ir arī bijušā Balvu rajona teritorijā tapušie tekstīliji, keramikas un kokamatniecības paraugi. Bijušajā mežniecības mājā pieejamas guļamistabas viesu izmitināšanai. Par mežsaimniecības tradīciju daudzināšanuEgļavā, bijušajā kūts/klēts ēkā ir izveidots privāts muzejs, kura ekspozīcijā atspoguļota mežsaimniecības pieredze Latvijā pirmskara un pēckara periodos. Tepat apskatāmas arī Balvu novadā tapušās tekstilijas, keramikas un kokamatniecības darinājumi. Aldis Pušpurs apmeklētājus iepazīstina ar meža apsaimniekošanas vēstures līkločiem un vada ekskursijas. Ceļotājiem pieejama pirts un naktsmītnes. |
|
Latvija
Podnieku Dumpju darbnīcaPodnieki nodarbojas gan ar dažādu laikmetu tradicionālo podniecību, gan mēģina izzināt senās formas, materiālus un metodes, ar kurām darbojušies senči iepriekšējos gadsimtos. Ekskursija, cepļa apskate, darbošanās ar mālu, keramikas darbu iegāde, seno darbarīku un keramikas kolekcijas apskate. Aicina uz cepļa atvēršanu. ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Podniecības tradīciju kopšanu. Podnieki Baiba un Einārs Dumpji dalās zināšanās gan par 19. – 21. gs. tradicionālās podniecības tradīcijām, gan podniecības evolūciju jau no akmens laikmeta, demonstrējot pašu gatavotus dažādiem vēsturiskajiem periodiem raksturīgos māla izstrādājumus, kas tapuši ilgstošā arheoloģiskajos izrakumos iegūto senlietu izpētes un pašu īstenotā eksperimentālās arheoloģijas ceļā. Piedāvā dalību cepļa atvēršanā, noderīgu keramikas priekšmetu iegādi un izglītojošu stāstījumu. |
|
Latvija
Kafejnīca „Kukaburra”, ZS "Buliņi"Kafejnīca "Kukaburra" atrodas Rīgas - Veclaicenes šosejas (A2) 115. km. Iespējams apskatīt maizes muzeju un piedalīties maizes cepšanā, kas notiek katru nedēļas nogali. Latvisks interjers, mājražotāju un zemnieku produkti. Par latviskiem ēdieniem. Te top īsta rudzu maize un apmeklētāji var piedalīties maizes cepšanas procesā. Galdā tiek likti latviešu iecienīti ēdieni, kas gatavoti no vietējo zemnieku piedāvātām izejvielām. Interjerā izvietota senlaicīgu priekšmetu ekspozīcija. |
|
Latvija
Pirtslietu darbnīcaAmatnieku darbnīcā tiek izgatavotas dažādas praktiskas pirtslietas – bļodas, ķipīši, kubuli, vannas un vannītes, pirtsslotas, linu izstrādājumi un pirts guļbūves. Piedāvā darbnīcas apskati, līdzdalību amatnieka darbā, pirtslietu iegādi un pasūtījumus. SAIMNIEKO: Līga un Aivars Griķi Amatnieku darbnīcā taisa noderīgas un praktiskas pirtslietas pēc Latviešu amatniecības tradīcijām – bļodas, ķipīšus, kubulus, vannas un vannītes, pirtsslotas, linu izstrādājumus un pirts guļbūves. Piedāvā darbnīcas apskati, līdzdalību amatnieka darbā, pirtslietu iegādi. Vasarā apmeklētājiem iespējams iemācīties sasiet pirts slotiņu vai izgatavot pirts ķipīti. Piedāvā iespēju nopērties īstā dūmu pirtiņā, kā arī iespējami pirtnieka pakalpojumi.
ZĪME PIEŠĶIRTA PAR: Par tradicionālo amatu prasmju uzturēšanu - pirtslietas |
|
Latvija
Spieķu darbnīcaSpieķu darbnīca Siguldā aicina izdzīvot spieķa izgatavošanas procesu, kam ir vairāk kā 200 gadu sena vēsture. Darbnīcā ir iespējams pašiem apgleznot savu spieķīti, vai iededzināt rakstu zīmes un vārdus. Spieķīši ir atpazīstamākais un senākais Siguldas simbols, kas attīstījies līdz ar kņaza Kropotkina ierīkotajām senlejas takām, kļūstot par gājēja neatņemamu ceļabiedru. Par Siguldas spieķa darināšanas tradīciju uzturēšanuSiguldas spieķis ir viens no vecākajiem Latvijas suvenīriem un Siguldas tūrisma simbols, kura vēsture ir aizsākusies 19. gs. beigās līdz ar dzelzceļa un apmeklētāju pieplūdumu pēc grāfa Kropotkina aktivitātēm apkaimes labiekārtošanā. Siguldas Spieķu darbnīcā var izsekot spieķa tapšanas procesam gan arī iegādāties pašu produktu. |